Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# India

**India Vabariik
भारत गणराज्य**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|India vapp']] |
| India lipp | India vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | New Delhi |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 3 166 414 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .in |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**India Vabariik** (hindi keelen *Bhārat Ganarājya*) om riik Lõuna-Aasian, rahvaarvo poolõst Hiina perän tõõnõ riik maailman. Indian eläs üle mill'ardi inimese, kiä kõnõlõsõq inämb ku sata kiilt. Indial om maapiir Bangladeshi, Myanmari, Hiina, Bhutani, Nepali ja Pakistaniga. India suurmeren India ranna lähkün ommaq Sri Lanka ja Maldiiviq.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Kaeq viil

* Briti India
* India jagaminõ

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |
# Sanskriti kiil

**Sanskritikiil** vai **sanskrit** (tüve jago संस्कृत, saṃskṛta-. nimekäänüs संस्कृतम्, saṃskṛtam) käü indo-aaria kiili ala, miä kuulus indo-euruupa kiilkunda.

Sanskriti kiil om ka üts väegä tähtsä antiikkiili. Tuud pruugiti Indian ni tuu om täämbätseni hinduismi pühä kiil. Sanskrit om lisas viil tähtsä kiräkiil budismilõ ja džainismilõ. Vällänpuul Indiat saiõ Sanskrit suurõs osas mitmidõ rahvidõ ülembkultuurist.

Sanskritti kõnõldi vai mõistõti suurõn osan Lõunõ-Aasian. Sanskriti tekste om lövvet Hiinan, Jaapanin, Vietnamin, Indoneesiän jne. Sanskrit ku kõnõlõmiskiil oll' tarvitusõn 1500. a kooniq 700. a i.m.a. Indian ku ka India ümbre. Sanskriti kiil oll' väega põh'aligult vällä kirotõt mõttõtiidläse Pānini puult. Timä kirotõt sanskriti grammatiga oll' antiikao üts kõgõ suurõmbit grammatikit.

Täämbädsel aol ei olõq sanskrit inämb elon kiil. Tuu om välläkoolnuq ja tuud tarvitõdas õnnõ kiräkeeles. Osaq India maakunnaq ommaq valinuq hindä as'aajamisõ keeles sanskriti keele. Mõni inemine om ütelnüq, et timä imäkiil om sanskrit, a sjoo om tahtminõ ollaq köüdet tuu keelega. Sanskritti pruugitas inämbält kombõkeeles. Sõskiq, Indian om võimalik oppiq sanskriti kiilt ülikoolõn. Tuu om löüdnüq hindäle kotusõ ka Indian tettävän tiidüsen ja valitsusõn. Sanskriti roll om võrrõldav ladina keele rolliga Õuruupan ja õdagu-maailman.

Sanskriti kiil om köüdet täämbädse ao indo-aaria kiiliga, midä kõnõldas Indian ja tuu lähkün. Sääntsist keelist ommaq tunnõduq näütüses Indian paali, punjabi ja Õuruupan romani kiil.

## Viited
# Indusõ oro tsivilisats'uun

Indusõ tsivilisats'ooni ala
**Indusõ oro tsivilisats'uun** oll' pronksiao tsivilisats'uun (kütse aig 2600–1900 i.m.a-.) mink keskus oll' Hindustani puulsaarõ õdagujaon Indusõ jõõ ümbre. S'oo ilma aigo om suurõmb jago tuust piirkunnast Pakistanin.
# Tsukrutõbi

*Vikipeediä artikli and õnnõ tõvõ ülekaehusõ. Tuud, kas seo tõbi sul om vai kui taad ravima piät, ütles sullõ su tohtri.*

**Tsukrutõbi** vai **diabeet** (ladina keelen *diabetes mellitus*) om sääne ollusõvaihtushädä, et veren om ülearvo pall'o tsukõrd, tuu tähendäs, et veretsukru tasõq om pall'o korgõ.

Tsukrutõpi om mitmit. Tsukruhaigõl inemisel om hariligult tõõnõ katõst tsukrutõvõ tüübist:

* I tüüpi tsukrutõbi tulõ hariligult külge latsilõ, a või ka ildampa tullaq. I tüüpi tsukrutõbi om autoimmuunhaigus, tuu tähendäs, et kihhä kaitsjaq rakuq ründäseq kihä hindä kudõsit. Seo haigusõga inemise kihha kaitsjaq rakuq ründäseq kõtunääret, miä saa-aiq inämb insuliini tetäq. Ilma insuliinildaq saa-aiq kihä glükoosi vai tsukõrd vasta võttaq ja tsukõr jääs verre ümbre käümä.
* II tüüpi tsukrutõbi tulõ hariligult külge täüskasunuilõ. II tüüpi tsukrutõvõga inemise kõtunääreq ei tiiq niipall'o insuliini ku vaia olnuq. II tüüpi tsukrutõbi tulõ rohkõmb külge noilõ, kiä ommaq paksuq ja noilõ, kink perren om viil tsukruhaigit.

## Tunnusõq

Tsukrutõpõ näütäseq näütüses säändseq tunnusõq, et inemine taht sakõstõ kusõlõ, taht rohkõmb juvvaq vai süvväq ja tä kihä nõrkus, tä nägemine om hägonõ, nahk om kuiv, haavaq ei parahuq kõrraligult ja egäsugudsõq külgenakkajaq tõvõq tulõvaq sakõstõ mano.

## Tõvõ pandminõ

Tõvõ pand sullõ su tohtri, kiä ütles, kas sul taa tõbi om vai olõ-õiq. Korgõ veretsukru tasõq ütsindä tsukrutõpõ näütä-äiq. Tsukrutõvõ pandmisõs võtt tohtri verest egäsugutsit pruuvõ.

## Lätteq
# Sõbrapäiv

Vana inglüse valentinipääväkaart

**Sõbrapäivä,** midä kutsutas ka **valentinipääväs**, peetäs 14. radokuu pääväl. Taa päiv om Eestihte tulnuq 1980. aastidõ lõpun Soomõ iinkujo perrä. Taal pääväl näüdätäs vällä umma armastust, peetäs meelen kalliid inemiisi ja tetäs näile kingitüisi.

## Aolugu

Valentinipäävä tähüstämine om peri jo Vana-Rooma aost, kon taa oll' pühendet viläkusõlõ. Kuna ka pühä Valentin oll' kar'akaitsja pühäk, võidsõq kats kultust umavaihõl kokko minnäq.

Eestihte om päävä tähüstämine tulnuq põhilidsõlt angloameeriga massikultuuri mõol.

## Päeva tähüstämine

Sõbrapäävä sisus om meil kõiki lähkeidsi inemiisi meelen pitäq, kuigi algusõn om päiv olnuq pühendet armastusõlõ ja kallimbalõ, kelle andas umist tundist märko vai tetäs kingitüisi. Euruupan ja Ameerikan reklaamitaski taad ku armastusavalduisi, kihlumisõ ja pulma päivä.

Eestin kingitäs sõbrapääväl sagõhõhe kaardikõisi, lille vai tetäs muid väikeisi kingitüisi.

Ku algusõn peiq meil sõbrapäivä põhilidsõlt noorõq ja latsõq, sis pikäpääle ommaq taad rohkõmb tähele pandma ja pidämä naanuq ka keskiälidseq ja vanõmbaq inemiseq.

## Välislingiq

* Valentinipäiv, sõbrapäiv – 14. radokuu päiv. Berta – Eesti rahvakallendri tähtpäivi andmõbaas.
# Kuala Lumpur

|  |
| --- |
| **Kuala Lumpur** |
|

---

 |
|  Kuala Lumpuri kaehus

---

 |  |
| Riik: Malaisia |
| Suurus: 243 km² |
| Elänikke: 2 075 600 |
|

---

 |
| koordinaadiq: 03°08′ 52 101°41′ 43 |  |

**Kuala Lumpur** om Malaisia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, üts katõst liidoalast. 2024. aastaga elli Kuala Lumpurin 243 km2 päält 2 075 600 inemise. Ku sisse rehkendäq ka kõik nuuq, kiä liina veere pääl eläseq, om sääl kokko nii 8,8 mill'onat inemist. Kuala Lumpur om Lõunõhummogu-Aasia kõgõ kibõhõmpa kasujit liino, nii rahva hulga ku majandusõ poolõst.

Liin naas' 19. aastagasaa keskpaigan kasuma tinakaivanduisi ümbre. Parhillaq om Kuala Lumpur Malaisia kultuuri, majandusõ, turismi ja poliitiga keskus. Sääl ommaq Malaisia parlament ja monarki residents.

2019. aastaga oll' Kuala Lumpur kuvvõs liin, kon turistiq kõgõ inämb käveq. Kümnes maailma kõgõ suurõmbas kaubakeskusõst kolm ommaq Kuala Lumpurin. 2020. aastaga oll' Kuala Lumpur UNESCO raamadupääliin.