Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Belgiä

**Koninkrijk België
Royaume de Belgique
Königreich Belgien**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Belgiä lipp | Belgiä vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: Eendracht maakt macht / L'union fait la force / Einigkeit macht stark* |
|  |
| **Riigikiil'** | hollandi kiil', prantsusõ kiil', s'aksa kiil' |
| **Pääliin** | Brüssel |
| **Kuning** | Filip |
| **Pääministri** | Bart De Wever |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 137 30 528 km² 0,71 |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 82. 11 697 557 (2023) 376/km² |
| **Hindäperi** | 1830 |
| **Raha** | Õuro |
| **Aovüü**  - suvõaig | Kesk-Õuruupa aig (UTC+1) Kesk-Õuruupa suvõaig (UTC+2) |
| **Riigihümn'** | Brabançonne |
| **Internetitunnus** | .be |
| **Telefonikuud'** | 32 |

**Belgiä Kuningriik** (hollandi keelen *Koninkrijk België*, prantsusõ keelen *Royaume de Belgique*, s'aksa keelen *Königreich Belgien*) om Õuruupa riik. Belgiä naabrimaaq ommaq Prantsusmaa, S'aksamaa, Holland ni Luksõmburk.

Belgiä pindala om 30 528 km² ja 2023. aastaga elli sääl 11 697 557 inemist. Belgiä pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Brüssel, miä om ka Õuruupa Liido keskusõs. Belgiä rahvas jagonõs katõs suurõmbas rühmäs: põh'a puul eläseq flaamiq, kiä kõnõlõsõq hollandi kiilt, lõunõ puul eläseq vallooniq, kiä kõnõlõsõq prantsusõ kiilt. Kolmas ammõtlik kiil Belgiän om s'aksa kiil.

2021. aastaga alostusõn elli Belgiän 67,3% belgäisi, ülejääk 32,7% olliq sisse tulnu vai olliq tõõsõst rahvusõst. Brüsselin ja Brüsseli ümbre eläväst rahvast olliq belgläseq 25,5%.

Belgiä om õurotsooni, NATO, OECD ja WTO asotajaliigõq. NATO pääkortin om Brüsselin.

## Lätteq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# 24. piimäkuu päiv

**24. piimäkuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 175. päiv (liigaastagal 176. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* 1989 - Räpinäl tetti vahtsõst vallalõ Eesti Vabahussõan langõnuisi mälehtüssammas

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1932 - Põdra Ernst, sõaväeläne, kindralmajor

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Jaanipäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Bern

|  |
| --- |
| **Bern** |
|

---

 |
|  Berni vanaliin

---

 |  |
| Riik: Sveits |
| Suurus: 52 km² |
| Elänikke: 137 995 (31.12.2024) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 46°57′ N 7°27′ E |  |

**Bern** om Sveitsi pääliin.

2018. aasta 31. joulukuu saisoga om Bernin 133 883 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 51,62 km².
# 1918

**1918.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10131.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1918 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Kongo Vabariik

**Kongo Vabariik**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Kongo Vabariigi vapp']] |
| Kongo Vabariigi lipp | Kongo Vabariigi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Brazzaville |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 342 000 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .cg |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Kongo Vabariik** om Kesk-Afriga riik. Kongo Vabariigi pääliin om Brazzaville.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Reformats'uun

Lutheri 95 teesi
**Reformats'uun** vai **protõstantlinõ reformats'uun** oll' 16. aastagasaal tekkünü uso vahtsõndamisliikminõ, mink tulõmusõl leiq katoligu kerkost lahko niinimitedüq reformeeridüq haroq, noist päämädseq olliq lutõrlus, kalvinism ja anglikaani kerik. Reformats'ooni alostajas loetas Lutheri Martinit ja alostuskuupääväs 31. rehekuu päivä 1517.

## Kaeq viil

* Vastareformats'uun
# Angola

**Angola**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Angola vapp']] |
| Angola lipp | Angola vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Luanda |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 1 246 700 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .ao |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Angola**, ammõtlidsõlt **Angola Vabariik** (portugali keelen *República de Angola*) om Afriga riik. Angola pääliin om Luanda.

Angola naabrimaaq ommaq Namiibia, Kongo Vabariik, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Sambia. Sõtu peräst kannatasõq väega Angola majandus ja riigi põhivärk. Timmandiq ja nafta toovaq riigile rahha sisse, a sõski lätt Angolal väega kehväste, 2020. aastaga andmidõ perrä koolõs 7,2% elosast pääst sündünüisi latsi edimädse viie aastagagaq, keskmäne eloigä, midä oodõtas, om 61,2 aastakka.

2023. aastaga arvamisõ perrä elli Angolan 37 290 193 inemist, noist ligi 7 mill'onat eläseq pääliinan Luandan. Päält 70% rahvast kõnõlõs portugali kiilt, miä om riigi ammõtlik kiil. Pia 25% rahvast kõnõlõs ka umbundu kiilt, miä om üts Angola põlitsit kiili. Suurõmb jago rahvast om ristiusko, päält poolõ inemiisist ommaq rooma õigõusko, nii nell'äsjago ommaq protõstandiq.

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# 1853

**1853.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10066.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

19. aastagasada| 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 |
| 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 | 1820 |
| 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 | 1830 |
| 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 | 1840 |
| 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 |
| 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | 1859 | 1860 |
| 1861 | 1862 | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 |
| 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 |
| 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 |
| 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Prantsusõ lipp

Prantsusõ lipp
**Prantsusõ lipp** (prantsusõ keelen *le drapeau tricolore*) om Prantsusmaa riigilipp, miä om pruugin 14. hainakuu pääväst 1790.

Lipu pääl ommaq kuninga värm' (valgõ) ja Pariisi värmiq (sinine ja verrev).
# Rwanda

**Rwanda**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Rwanda vapp']] |
| Rwanda lipp | Rwanda vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Kigali |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 26 798 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .rw |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Rwanda**, ammõtlidsõlt **Rwanda Vabariik**, om Kesk-Afriga riik. Rwanda pääliin om Kigali.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Käsovalitsus

**Käsovalitsus** vai **diktatuur** om autokraatlinõ valitsõmisvorm, kon juhil (käsovalitsõjal) vai väikol juhtõ rühmäl om piiramalda võim otsussidõ tegemisel: nii kuis tä käsk, nii tetäski. Käsovalitsusõq saavaq võimolõ ja püsüsseq sääl hariligult teno (sõalidsõlõ) jovvulõ.
# Gaussi Carl Friedrich

**Gaussi Carl Friedrich** (Johann Carl Friedrich Gauß, 1777–1855) oll' s'aksa matõmaatik ja tiidläne, kiä tüüt väega mitmõn vallan, muuhulgan arvoteoorian, statistikan, matõmaatilidsõn analüüsin, diferentsiaalgeomeetriän, geodeesiän, elektrostaatikan, tähetiidüsen ja optikan. Tedä peetäs ütes kõgõ kõvõmbas matõmaatikus, kiä om elänü.

Joba latsõn paistu tä silmä uma anniga. Edimädseq tähtsäq tulõmusõq tõõst' tä joba sõs, ku es olõq viil katõkümnenegiq. Uma pääteossõ "*Disquisitiones Arithmeticae*" sai tä valmis 1798. a., ku oll' 21 aastakka vana. Raamat ilmu 1801. aastagal. Tuu raamaduga pand' tä alossõ s'ooilmaaigsõlõ arvoteoorialõ.
# Titicaca järv

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  **Titicaca järv** |  |

 |
|  Titicaca järv Boliivia Andõst kaiaq |
|  | **Valgala maaq** |  | Peruu ja Boliivia |
|  | **Järve suurus** |  | 8372 km² |
|  | **Pikkus** |  | 190 km |
|  | **Lakjus** |  | 80 km |
|  | **Kõgõ suurõmb süvvüs** |  | 281 m |
|  | **Vii hulk** |  | 893 km³ |

**Titicaca järv** om järv Boliivia ja Peruu piiri pääl. Vii hulga poolõst om tä Lõuna-Ameeriga kõgõ suurõmb järv. Tä om 3812 miitre korgusõl merepinnast.
# Apartheid

Silt, miä and inglüse, afrikaani ja suulu keelen teedäq, et taa rand om õnnõ valgõst rassist inemiisile
**Apartheid** oll' ammõtlinõ rassõ erälde hoitmisõ poliitiga, midä Lõunõ-Afriga Vabariigin aeti 1948–1994. Sõna *apartheid* om perit afrikaani keelest ja tähendäs eräldeolõmist. Tuu poliitiga tsihis oll' piirata mustanahaliidsi põliselänige õiguisi ja hoita alalõ valgõ veidembüse ülembvõim.

Lõunõ-Afrikan naati rassõ erälde hoitma joba sõs, ku tuu oll' Hollandi koloonia. Ammõtlidsõs poliitikas kuulutõdiq apartheid pääle 1948. aastaga üldvalimiisi. Säädüse perrä jaeti inemiseq neljä rassirühmä: mustaq, valgõq, värmilidseq ja indialasõq. Egalõ rühmäle nätti ette umaq elopaigaq ja nii mõnõkiq sunniti tuuperäst elopaika vaihtama. Mustõlõ ja valgilõ tetti erälde kooliq, haigõmajaq, tsukõluskotussõq jne. Sakõstõ saivaq mustaq kehvembit teenüssit ku valgõq.

Apartheidipoliitikalõ tegi lõpo Mandela Nelsoni presidendisvaliminõ 1994. aastagal.
# Abu Dhabi

|  |
| --- |
| **Abu Dhabi** |
|

---

 |
|  Abu Dhabi üüse

---

 |  |
| Riik: Araabia Ütisemiraadiq |
| Suurus: 67 km² |
| Elänikke: 859 749 (2007) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 24°28′ N 54°22′ E |  |
|  Kon Abu Dhabi Araabia Ütisemiraadõn om |

**Abu Dhabi** (*Abū Z̧aby*) om Araabia Ütisemiraatõ pääliin.