Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Liigaastak

**Liigaastak** om kallendriaastak, kon om tavalidsõ kallendriaastagagaq võrrõldõn üts päiv, nätäl vai kuu inämb ku tavalidsõn kallendriaastagan. Näütüses Gregoriusõ kallendrin ommaq mõnõq aastagaq üte päävä (29. radokuu päiv) võrra pikembäq ku tavalidsõq aastagaq. Liigaastagit tarvitadas aoarvamisõn tuuperäst, et sünkronisiiri kallendriaastagit tähetiidüsliidsi aastagidõga.

## Uskumuisi

Eesti rahvaluulõ arhiivih ümbrekaudu kümme teedüst Eesti lõunõ- ja õdaguosast, et liigaastak om õnnõdu aastak, näütüsest sääne Vahtsõliinast 1937. aastagal kor´adu kalendriteedüs: "Seto ütles, ku om liigaasta, et om vissakusõaasta."

## Viiteq
# 16. vahtsõaastakuu päiv

**16. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 16. päiv.

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1884 – Heeringe Paul, oppaja ja seldsitegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1951 – Viiardi Richard, põllomiis ja vallavanõmb
* 2004 – Kirberi Koit, muusigaoppaja, orkestrijuht ja viiemeistri

### Eesti inemiseq

* 1894 – Middendorffi Alexander Theodor, luudustiidläne ja maiõuurja

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Tšaad

**Tšaad**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Tšaadi vapp']] |
| Tšaadi lipp | Tšaadi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | N'Djamena |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 1 284 000 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .td |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Tšaad**, ammõtlidsõlt **Tšaadi Vabariik**, om Kesk-Afriga riik. Tšaadi pääliin om N'Djamena.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# 1980

**1980.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10193.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1980 ilmunuq raamaduq
* 1980 ilmunuq albomiq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Muusiga

**Muusiga** (vanakreeka sõnast μουσική (τέχνη) *muusadõ kunst* ladina sõna (*ars*) *musica* kaudu) om kunstiliht, miä näütäs hinnäst vällä hellega.

## Kaeq viil

* Võro rahvalaul
* Võrokeelidseq lauluq
# 1920

**1920.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10133.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* 2. radokuu päiv – Sõlmiti Tarto raholeping Eesti Vabariigi ja Vinnemaa vaihhõl.

### Muial ilman

* 10. vahtsõaastakuu päiv – Kehtimä naanu Versailles' rahulepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa.
* 11. põimukuu päiv – Rahulepüng kirotõdi alla Läti ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl.

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* 19. radokuu päiv – Krossi Jaan, kiränik ja luulõtaja

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1920 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
# Kiiova

|  |
| --- |
| **Kiiova** |
|

---

 |
| ukraina keelen  **Київ**  |
|

---

 |  |
|

---

 |  |
| Riik: Ukraina |
| Suurus: 839 km² |
| Elänikke: 2 950 906 (2019) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 50°27′ N 30°31′ E |  |
|  Kon Kiiova Ukrainan om |

**Kiiova** vai **Kiiov** om Ukraina pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Dnepri jõõ veeren Ukraina põh'aosan.

## Nimest

Sõna "kii" tähend' vanavinne keelen suurt keppi.

Seto laulõn kutsutas taad liina *Kiiova*. Tuudmuudu kotussõnimi om ka parlatsõn Meremäe vallan - *Kiiova külä*. Et küläl ja liinal vaiht tetäq, ommaq setoq liina kotsilõ ütelnüq ka *Oosõ-Kiiova*. Om üteld ka *Kiiov*.

## Rahvas

2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Kiiova elänikkonnast ukrainlaisi 82,2%, vindläisi 13,1%, juutõ 0,7%, valgõvindläisi 0,6% nink poolakõisi 0,3%.

## Aolugu

Kiiova om üts kõgõ vanõmbit liino Hummogu-Õuruupan. Täl om olnuq tähtsä kotus nii Vana-Vinne riigi aoluun ku ukraina rahvusõ kujonõmisõl.

Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi.
# Susirattaq

Susirattaq

**Susirattaq** (vai **Susivankri** vai **Soevankri** vai **Taivarattaq**) om tähtkujo, miä suurõmbal jaol põh'apuulkeräst om aastak läbi nätäq. Susirattin om säidse tähte.
# 2011

**2011.**  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10224.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 2011 ilmunuq raamaduq
* 2011 ilmunuq albomiq

21. aastagasada| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | 2035 | 2036 | 2037 | 2038 | 2039 | 2040 |
| 2041 | 2042 | 2043 | 2044 | 2045 | 2046 | 2047 | 2048 | 2049 | 2050 |
| 2051 | 2052 | 2053 | 2054 | 2055 | 2056 | 2057 | 2058 | 2059 | 2060 |
| 2061 | 2062 | 2063 | 2064 | 2065 | 2066 | 2067 | 2068 | 2069 | 2070 |
| 2071 | 2072 | 2073 | 2074 | 2075 | 2076 | 2077 | 2078 | 2079 | 2080 |
| 2081 | 2082 | 2083 | 2084 | 2085 | 2086 | 2087 | 2088 | 2089 | 2090 |
| 2091 | 2092 | 2093 | 2094 | 2095 | 2096 | 2097 | 2098 | 2099 | 2100 |
# 11. mahlakuu päiv

**11. mahlakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 101. päiv (liigaastagal 102. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1880 – Räppo Jaan, luulõtaja ja keelemiis
* 1963 – Kõosaarõ Kersti, Võro liinapää

### Eesti inemiseq

* 1942 – Talviku Mati

### Muu ilma inemiseq

* 1974 – Häberli Thomas, Sveitsi jalgpallitriinjä

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1934 – Roho David, kuulmeistre
* 1991 – Anijala Ernst, oppaja ja koolijuhataja

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Kõrv

Inemise kõrv
Nahkhiiri kõrvaq
**Kõrv** om kuuldmisõ riist.

## Inemise kõrv

Inemise kõrvast näemiq õnnõgi välimätse jao, miä kõrvakausis nimitetäs ja kõik helüq ja hääleq vasta võtt. Kõrvakausist ehk välimätsest kõrvast lätt üts uus sügävämbä pää sisse sisemäiste kõrva. Välimätse ja sisemätse kõrva vaihõl om üts vahesain, miä trumminahas kutsutas. Välänpuul oonõn ehk kõrva välimätsen oonõn himmitses üts rasvanõ vedelüs vällä, miä kõrvasitas nimitetäs ja tolmul, karvol ja muil sääntsil as'ol kõrva sisse ei lasõq minnäq.

Sisemäne kõrv om väega kunstlikult luud. Sääl om mitu imelist väikeist luukõist ja mitu keerolist torokõisi sarnalist uunt, kon jälq kuuldmisõ närviq sisen saisvaq. Sisemätsest kõrvast lätt üts uus kurku, kummastki kõrvast üts.

## Mõistatuisi kõrvo kotsilõ

* *Kats kikast kirgväq, üts ütehn puul mäke, tõne tõsehn puul mäke, saa ei ütte kunagi?* (Kõrvaq. Lutsi, 1894.)
* *Katõkese velidseq, tõõnõ tõõsõl puul mäke, uma iäge saa-aiq kokko?* (Kõrvaq. Setomaa, 1949.)
* *Tsiberikuq-tsäberikuq, mäe külehn kükütäseq?* (Kõrvaq. Rõugõ kihlkund, 1895.)
* *Tsiberikoq-tsäberikoq, mäe külge kükähänüq?* (Kõrv. Vahtsõliina kihlkund, 1895.)
* *Tsiberikku-tsäberikku, mäe külge kükähtänüq, kanariku laka alla?* (Inemise kõrv. Räpinä kihlkund, 1905.)
* *Kigirikuq-kägirikuq, mäe küleh kükähün?* (Kõrvaq. Setomaa, 1935.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq
# Vilnius

|  |
| --- |
| **Vilnius** |
|

---

 |
|

---

 |  |
| Riik: Leedu |
| Suurus: 401 km² |
| Elänikke: 617 984 (01.01.2026) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 54°41′ N 25°17′ E |  |
|  Kon Vilnius Leedun om |

**Vilnius** om Leedu pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Vilniuse elänikkonnast oll' leedulaisi 63,2%, poolakõisi 16,5%, vindläisi 12,0%, valgõvindläisi 3,5% nink ukrainlaisi 1,0%.