Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hulkõ kogo

**Hulkõ kogo** vai **hulkõ summa** om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq noin hulgõn ja ei midägi muud.

## Välläseletüs

Hulkõ *A* ja *B* kogo
Hulkõ *A* ja *B* **kogo** om hulk WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq kas hulga *A* eloniguq vai hulga *B* eloniguq. Tuu tähendäs, et

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .
Ületsembält, hulkõ WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 , kon *I* om määnegi hulk, **kogo** om hulk WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq vähämbält ütte hulgõst
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 . Tuu tähendäs, et

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 .
Hulkõ kogo löüdmist nimitedäs näide **kokkoarvamisõs**. Katõ hulga kokkoarvamisõ arvang WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 üte kimmä hulga *X* alamhulkõ hulga WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 pääl om tuu hulga WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 katõhaardja umaarvang.

## Näütüseq

* Tsiko hulk om immisside, kultõ, orikidõ ja põrssidõ hulkõ kogo.
* Reaalarvõ hulk om jagoarvõ hulga ja irratsionaalarvõ hulga kogo.

## Kaeq viil

* Ütine osa
* Hulgaarvang
# Sinine kuslapuu

Sinidse kuslapuu oss lehti ja küdsehide marjoga
Sinidse kuslapuu mar'aq võivaq ollaq väega mitmõsugudsõ kujoga
**Sinine kuslapuu** (*Lonicera caerulea*) om kuslapuuliidsi sugukunna puhm, mil ommaq sinidseq mar'aq. Puhm kasus 1,5–2 miitret korgõs. Mar'aq ommaq süüdäväq, makõhapukadsõ ja õrnalt mõrkjadsõ maiguga, sinidseq ja umbõs 1 cm pikkudsõq, hariligult pikligadsõq, a võivaq ollaq väega mitmõsugumadsõ kujoga.

Sinidse kuslapuu kultuurvormi süüdävät kuslapuud kasvatõdas aian ku mar'a- vai ilopuhma. Tuu mar'aq ommaq põh'apuulkerä parravüü aioh kõgõ edimädseq, miä suvõ algusõn vai esiki jo keväjä lõpun (piimäkuu algusõn vai lehekuu lõpun) valmis saavaq.

## Kaeq viil

* Kuslapuu
# Viiol

Viiol
**Viiol** om nelä keelega kiilpill. Viiolit mängitäs puugnagaq. Viioli osaq ommaq helükast, pää, kaal, tigo, keeleq, sõrmlaud, ruup, lõvvapitäi, kiilipitäi, virbliq. Puugna osaq ommaq ots, kunn, jõhviq, pulk, kruvv.

Kuulsaq viiolimängjäq ommaq näütüses Paganini Niccolo, de Sarasate Pablo, Stirlingi Lindsey, Mae Vanessa.

Nimegaq viiolimeistriq ommaq Stradivari Antonio, Amati Nicola ja Guarneri Giuseppe. Vanal aol teiq viiolit meistriq. Seo ilma aigo tetäs viiolit nii vabrikuh ku meistride käegaq.

## Rahvaperäne viiolimäng

Viiol joudsõ Eestihe jo 17. aastagasaal, a muutu populaarsõs pidopillis 18. aastagasaal. Pilli mängiti päämidselt tandsus. Viioligaq saa mängiq ka keerolidsõmbit viise ni taktõ, midä oll' vaia vahtsidõ tandsõ jaos niguq ommavaq labajalavalsiq, kadrilliq, ildampa ka polkaq, reilendriq. Tuuperäst läts'ki nii, et 19. aastagasaa tõõsõs poolõs oll' näütüses toropill jo küländ
kõrvalõ jäänüq. Kihnun sai viiol kogoni “kodopillis”, egän talon ollivaq viiol ja viiolimängjäq.

Vanastõ meisterd' egä pillimiis umaq pilliq esiq, Võromaal peeti tuud õkva esiqhindäst mõistaq as'as ni egäl pillimehel ollivaq umaq nipiq, kuismuudu pill kõgõ parõmbahe helisemä saiaq. Üts miis pand' pilli sisse kogoni sivvuhanna. Pillimiis oll' külän avvo seen, selle et timäst
olõsi kõiki külä pitõ häädüs.
# Thimphu

|  |
| --- |
| **Thimphu** |
|

---

 |
| dzongkha  **ཐིམ་ཕུ**  Thimphu |
|

---

 |  |
|  Latsõq ja Thimphu kuningaloss

---

 |  |
| Riik: Bhutan |
| Elänikke: 104 000 (2015) |
|

---

 |

**Thimphu** (ka: *Thimbu*) om Bhutani pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin.

## Välislingiq

* Liina plaan
* Fotoq
* Fotoq
* Fotoq
# Tsink

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  **Tsink** |  |

 |
|  |
|  | **Tunnus** |  | Zn |
|  | **Aadomarv** |  | 30 |

**Tsink** om keemiline element aadomarvoga 30.