Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tõõnõ ilmasõda

Tõõnõ ilmasõda
**Tõõnõ ilmasõda** (1. süküskuu päiv 1939 – 2. süküskuu päiv 1945) oll' suur sõda, kohe oll' kist suurõmb jago maailma rahvist ja riigest. Sõa käügin võeti sõaväkke üle 100 miljoni inemise, miä tege tuust kõgõ aoluu kõgõ suurõmba sõa. Sõan tapõti üle 70 miljoni inemise, noist inämbüs olliq eräinemiseq. Niipall'o inemiisi olõ-iq tapõt ütengi tõõsõn sõan.

## Kaeq viil

* Edimäne ilmasõda
# Hiina kiil

|  |
| --- |
| Hiina kiil (漢語 *hànyǔ* vai 中文 *zhōngwén*) |
| Kõnõldas | Hiinan jm Kavvõl Hummogumaal |
| Kõnõlõjit | 1,3 mill'ardit |
| Ammõtlinõ kiil | Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin jm |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | hiina-tiibedi |
| Keelerühmäq | hiina |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | zh |
| ISO 639-2 | chi, zho |
| ISO 639-3 | zho, cmn jpt |

**Hiina kiil** (漢語 *hànyǔ* vai 中文 *zhōngwén*) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega.

Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs *putonghua*. Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.
# Kioto

|  |
| --- |
| **Kioto** |
|

---

 |
|  Kioto

---

 |  |
| Riik: Jaapan |
| Suurus: 827 km² |
| Elänikke: 1 445 648 (2023) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 35°00′ N 135°46′ E |  |
|  Kon Kioto Jaapanin om |

**Kioto** (ka: Kyoto; jaapani keelen 京都) om Jaapani liin.

2023. aastagal elli Kioto 1 445 648 inemist. Liina pindala om 827,83 km².

## Välislingiq

*
# Tokio

|  |
| --- |
| **Tokio** |
|

---

 |
|  Tokio

---

 |  |
| Riik: Jaapan |
| Suurus: 2187 km² |
| Elänikke: 12 790 000 (2007) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 35°41′ N 139°46′ E |  |
|  Kon Tokio Jaapanin om |

**Tokio** (ka: Tokyo; jaapani keelen 東京 'hummogupääliin', vana nimega Edo (江戸)) om Jaapani pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Üten ummi naabriprefektuurõga om taa kõgõ suurõmb liinastu maailman.

Formaalsõlt olõ-õi Tokio liin. Tokio liin (東京市, *Tōkyō-shi*) oll' taa aastatil 1889–1943. Sis panti taa kokko Tokio prefektuuriga. Inneskidse Tokio liina ala pääl om parhilla 23 eräpiirkunda (特別区), minkast egälütel om uma liinapää ja liinaga samaq õigusõq.

23 eräpiirkunnan eläs kokko päält 9 mill'oni inemise. Pindala om kokko 622 km². Tokio nime all võidas silmän pitäq ka Suur-Tokiot, kon eläs päält 30 mill'oni inemise.
# Mongoli kiil

|  |
| --- |
| mongoli kiil (*Mongol (Монгол)*) |
| Kõnõldas | Mongoolian, Hiinan, Kõrgõstanin, Vinnemaa. |
| Kõnõlõjit | 5 700 000 |
| Ammõtlinõ kiil | Mongoolian |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | mongoli |
| Keelerühmäq | hummogu-mongoli |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | mn |
| ISO 639-2 | mon |
| ISO 639-3 | mon |

**Mongoli kiil** (ka **perismongoli kiil**) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian, 3 mill'onat Põh'a-Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal. Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil, miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin.
# Kiilkund

**Kiilkund** om kõgõ laemb rühm kiili, miä ommaq hindä vaihõl keelesugulusõn, tuu tähendäs, ommaq peri samast algkeelest. Kitsambat sugulaskiili rühmä kkutsutas *keelerühmäs*.

Kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala, (näütüses korea kiil), kutsutas isolaatkeelis. Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.

## Kaeq viil

* Keelepuu
# Brunei

**Brunei**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Brunei vapp']] |
| Brunei lipp | Brunei vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Bandar Seri Begawan |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 5765 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .bn |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Brunei** om riik Lõunõhummogu-Aasian.

Bruneil om piir Malaisiaq.

Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Bandar Seri Begawan.

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |
# Tsehhi kiil

|  |
| --- |
| Tsehhi kiil (*čeština*) |
| Kõnõldas | Tsehhin |
| Kõnõlõjit | 12 mill'onat |
| Ammõtlinõ kiil | Tsehhin |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | slaavi õdaguslaavi |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | cs |
| ISO 639-2 | ces |
| ISO 639-3 | ces |

**Tsehhi kiil** (tsehhi keelen *čeština*) om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 12 mill'ona inemise ümbre päämädselt Tsehhin.

Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele. Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil.
# Shanghai

|  |
| --- |
| **Shanghai** |
|

---

 |
|  Shanghai

---

 |  |
| Riik: Hiina |
| Suurus: 5299 km² |
| Elänikke: 13 300 000 (2004) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 31°12′ N 121°30′ E |  |
|  Kon Shanghai Hiinan om |

**Shanghai** om Hiina liin. Elänikke arvo poolõst om tä Hiinan tõnõ pääle Pekingit.

* Shanghai
*
*
*
*
*
*
*
*
# Liivi kiil

|  |
| --- |
| liivi kiil (*līvõ kēļ, rāndakēļ*) |
| Kõnõldas | Lätin |
| Kõnõlõjit | ei olõq täpsähe teedäq |
| Ammõtlinõ kiil | — |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | uurali |
| Keelerühmäq | soomõ-ugri õdagumeresoomõ |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | — |
| ISO 639-2 | fiu |
| ISO 639-3 | liv |

**Liivi kiil** om üts soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil. Liivi keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti ja lõunaeesti kiil. Liivi kiil om Läti põlinõ vähämbüskiil.

Kon kõnõldi liivi kiilt keskaol (helle) 20. aastagasaa alustusõn (tummõ)
Liivi kiil jagonõs saladsiliivi keeles, miä kuuli vällä jo 19. aastagasaal ja kuramaa liivi keeles. Kuramaa liivlasõq esiq ommaq umma kiilt kutsnuq rannakeeles (*rāndakēļ*). Nimetüse *liivi kiil* ommaq nä ildampa tõisi rahvidõ kutsmisõ perrä umas võtnuq.

Parhilla kutsutas liivi keeles kõgõ tihtsämbähe Kuramaa liivi keele hummogupoolist murrõht (hummoguliivi, eesti keelen *idaliivi*), mink pääle om tett liivi kiräkiil.

## Tähistü

Liivi kiräkeele tähistün om 45 tähte, miä inämbäste ommaq peri eesti ja läti tähistüst. Päält tuud om liivi tähistün tähti, midä olõ-õi eesti egä läti keelen, näütüses Ǟ (pikk Ä) ja Ȭ (pikk Õ).

a A, ā Ā, ä Ä, ǟ Ǟ, b B, d D, ḑ Ḑ, e E, ē Ē, f F, g G, h H, i I, ī Ī, j J, k K, l L, ļ Ļ, m M, n N, ņ Ņ, o O, ō Ō, ȯ Ȯ, ȱ Ȱ, (ö Ö), (ȫ Ȫ), õ Õ, ȭ Ȭ, p P, r R, ŗ Ŗ, s S, š Š, t T, ţ Ț, u U, ū Ū, v V, (y Y), (ȳ Ȳ), z Z, ž Ž

Ku tähe pääl om makron vai riipsukõnõ (ˉ), üteldäs tuu täht vällä pikält, nigu olnuq sääl kats tähte. Näütüses *ā* ütlet nigu *aa*. Mõnõq täheq löüdväq pruukmist õnnõ vanan liivi keelen, parhilladsõn liivi kiräkeelen noid inämb pruugita-aiq. Ö ja Ȫ asõmal üldäs ja kirotadas parhilla E ja Ē, niisamate üldäs ja kirotadas Y ja Ȳ asõmal I ja Ī. Näütüses 20. aastagasaa algusõn oll' liivi keele sõna külä kottalõ *kylā*, a päält Tõist ilmasõta om üldäs üldidselt *kilā*, selle et läti keele mõol om ü-helü asõmalõ tulnu i-helü.

## Välälingiq

* Liivikeeline proomivikipeediä  Incubatorin

## Lätteq

| Uurali keeleq |
| --- |
| **Õdagumeresoomõ**: soomõ (kveeni, meä), kar'ala (livviko, tverikar'ala), lüüdi, vepsä, ingerikar'ala, vad'a (kreevini), eesti, lõunõeesti (mulgi, tarto, võro (lutsi), seto (kraasna), leivu), liivi |
| **Saami**: lõunõsaami, uumajasaami, piitimesaami, luulõsaami, põh'asaami, akkalasaami, inarisaami, koltasaami, kildinisaami, tur'asaami |
| **Mordva**: ersä, moksa |
| **Mari**: niidümari, mäemari |
| **Permi**: permikomi, komi, urdmurdi |
| **Ugri**: handi, mansi, ungari |
| **Samojeedi**: eenedsi, kamassi, matori, neenedsi, nganassaani, sölkupi
 |

Liivi rahvuslipp
# Tüüstüspööreq

Aurumoodori vällämärkmine and' tüüstüspüürdele kõvva huugu
**Tüüstüspööreq** vai **tüüstüsrevoluts'oon** oll' suuri muutuisi aig 18. ja 19. aastagasaal, ku asjo valmistamisõs, transpordis, kaivandamisõs ja põllumajandusõn naati inemiisi käsitsitüü ja eläjide abi asõmõl massilidsõlt tarvitama massinit. Tuu asi naas' pääle Ütiskuningriigist, säält läts' lakja üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga nink lõpos üle kõgõ ilma. Tüüstüspööreq oll' üts suurõmb käänähüs aoluun, tuu muut' pia kõiki egapäävätse elo külgi.
# Valgõvinne

**Рэспубліка Беларусь
Республика Беларусь**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Valgõvinne lipp | Valgõvinne vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: olõ-i* |
|  |
| **Riigikiil'** | valgõvinne kiil', vinne kiil' |
| **Pääliin** | Minsk |
| **President'** | Łukašenka Alaksandr |
| **Pääministri** | Kobjakov Andrei |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 93 207 600 km² 0% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 65. 10 300 483 49/km² |
| **Hindäperi** | 25. põimukuu 1991 |
| **Raha** | Valgõvinne rubla (BYR) |
| **Aovüü**  - suvõaig | Hummogu-Õuruupa aig (UTC+3) UTC+3 |
| **Riigihümn'** | My, Belarusy |
| **Internetitunnus** | .by |
| **Telefonikuud'** | 375 |

**Valgõvinne Vabariik** (valgõvinne keelen *Рэспубліка Беларусь*, vinne keelen *Республика Беларусь*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Edisoni Thomas

Näüdüs:En *A Day with Thomas Edison* (1922)
**Edisoni Thomas** (**Thomas Alva Edison**, 1847-1931) oll' ameeriga vällälöüdjä ja ärimiis, kiä mõtõl' vällä pall'oq riistaq, miä ommaq s'ood ilmaello kõvva mõotanuq, muuhulgan fonograafi ja pikä eloiäga praktilidsõ eelektripirni.

Edison om üts kõgõ viläkamp vällälöüdjä kõgõn ilman, timä käen om 1093 USA patenti nink pääle tuu viil pall'o patente Ütiskuningriigin, Prantsusmaal ja S'aksamaal. Tä om vällä märknüq pall'o asjo telekommunikats'oonin, tuu tulõ tuust, et tä alost' umma karjääri telegraafiopõraadori ammõtin. Edison lõi edimädse eelektrijaama, miä naas' vuulu andma elämiisile, ärele ja vabrikilõ - tuu oll' muudsa ilma jaos väega suur samm edesi. Timä edimäne eelektrijaam oll' Manhattani saarõ pääl New Yorgin.
# Arvotäht

Araabia arvotäheq
**Arvotäht** vai **nummõr** om täht, mink abil positsioonilidsõn arvosüstemin kirotõdas üles arvõ (täpsembält arvosõnno), nii niguq kirätähtiga kirotõdas üles kõnõldu keele sõnno. Kümnendsüstemi arvotäheq (vai **kümnendtäheq** vai **araabia arvotäheq**) ommaq 0,1,2,3,4,5,6,7,8 ja 9.
# Apõlsiin

Apõlsiiniq ja apõlsiinimahl
Apõlsiin
**Apõlsiin** (vai **apõlsin**) om apõlsiinipuu vili.

Õuruuplasõq näiq apõlsiinõ edimäst kõrda umbõs aastagal 100, ku Lõunõ-Indiast tuuduq eksootilidsõq viläq ilmuq rikkidõ ruumlaisi söögilavvalõ.
# Vedaq

Rigveda käsikiri 19. aastagasaa alostusõst
**Vedaq** vai **veedaq** (sanskritikeelidsest sõnast *veda* vai *ved*, miä tähendäs tiidmist) ommaq hinduismi kõgõ vanõmbaq pühäkiräq.

Lajemban mõttõn kutsutas vedadõs vedasit üten brahmanasõ, aranjakadõ ja upanišadõga.

Kõgõ vanõmbaq vedaq ommaq luuduq umbõs 1000. aastagal i.m.a. ja illatsõmbaq umbõs 500. aastagal i.m.a. Vedaq ommaq kirotõduq sanskriti keelele lähkon vedadõ keelen.

Siso poolõst ommaq vedaq ohvri- ja ülistüslauluq, palvõq ja loitsuq.

## Kaeq viil

* Upanišadiq