# Germaani keeleq

\* Germaani keeleq Õuruupan:
\* Õdagugermaani keeleq
\* *alams'aksa kiil*
\* *inglüse kiil*
\* *friisi kiil*
\* *hollandi kiil*
\* *skoti kiil*
\* *s'aksa kiil*
\* Põh'agermaani vai skandinaavia keeleq
\* Hummoguskandinaavia keeleq
\* *roodsi kiil*
\* *taani kiil*
\* *norra kiil*
\* Õdaguskandinaavia
\* *islandi kiil*
\* *fääri kiil*
**Germaani keeleq** ommaq keelerühm indoõuruupa kiilkunnan. Suurõmbaq keeleq ommaq inglüse (umbõs 380 miljonit imäkeelist kõnõlõjat) ja s'aksa (umbõs 100 miljonit imäkeelist kõnõlõjat).

Germaani keeleq ommaq arvadaq peri germaani algkeelest, midä germaanlasõq kõnõliq umbõs 1500 aastakka tagasi ravvaaol Põh'a-Õuruupan.

Germaani keelil om kolm alarühmä: põh'agermaani, õdagugermaani ja hummogugermaani.

## Põh'agermaani keeleq

Põrõldsõq põr'agermaani vai skandinaavia keeleq ommaq tegünüq vanapõh'a keelest, miä jagosi kolmõs päämurdõs – hummoguskandinaavia (roodsi, taani, norra keeleq), õdaguskandinaavia (islandi, fääri) ja välläkoolnus vanagutni keeles, midä kõnõldi Ojamaa saarõ pääl.

Vanaq norra asuniguq veiq hummogiskandinaavia murdõ Islandilõ ja Fääri saari pääle umbõs 800. aastagal. Seo ilma ao skandinaavia keelist om islandi kiil kõgõ rohkõmb vanapõh'a keele muudu.

Viil keskaol saiõq skandinaavlasõq ütstõõsõst küländ häste arvo, taad peeti ka ütes keeles – *dǫnsk tunga* (taani kiil) vai *norrœnt mál* (Põh'a kiil). Aigopiten lätsiq keeleq egäüts' rohkõmb esimuudu. Kirotadust tekstist saavaq taanlasõq, ruutslasõq ja norrakõsõq inämb-vähämb arvo, kõnõst arvosaaminõ olõnõs kõnõlõja murdõst.

Vanna gutni kiilt kõnõldi Ojamaa saarõ pääl ja mitmõn paigan hummogu puul, kon vanaq viikingiq elliq.

### Kõnõlõjaq

| Kiil | Kõnõlõjit | Ammõtlinõ staatus |
| --- | --- | --- |
| roodsi | 9 200 000 | Roodsi, Soomõ, Õuruupa Liit, Põh'amaiõ Nõvvokogo |
| taani | 5 600 000 | Taani, Fääri saarõq, Õuruupa Liit,  Põh'amaiõ Nõvvokogo |
| norra | 5 000 000 | Norra, Põh'amaiõ Nõvvokogo |
| islandi | 358 000 | Island |
| fääri | 90 000 | Fääri saarõq |
| **Kokko** | **20 248 500** |  |

### Keelenäüdüs

| Kiil | Lausõq |
| --- | --- |
| võro (näüdüslausõ) | Piimäkuu lõpun oll' niiskõ, hall suvõpäiv |
| roodsi | *Det var en fuktig, grå sommardag i slutet av juni.* |
| taani | *Det var en fugtig, grå sommerdag i slutningen af juni.* |
| norra *bokmål* | *Det var en fuktig, grå sommerdag i slutten av juni.* |
| norra *nynorsk* | *Det var ein fuktig, grå sommardag/sumardag i slutten av juni.* |
| islandi | *Það var rakur, grár sumardagur í lok júní.* |
| fääri | *Tað var ein rakur, gráur summardagur síðst í juni.* |

## Õdagugermaani keeleq

Vereväst joonõst alapoolõ jääväq õdagugermaani keeleq
Õdagugermaani keele kõnõlõjit om kõigist germaani keelist kõgõ rohkõmb. Õdagugermaani keeli hulgan ommaq näütüses inglüse, s'aksa, friisi ja hollandi keeleq.

* inglüse-friisi keeleq
	+ inglise/anglikaani keeleq
		- inglüse kiil
		- skoti kiil
	+ friisi kiil
		- õdagu-friisi kiil
		- hummogu-friisi kiil
		- põh'a-friisi kiil
* alamsaksa kiil
* alamfrangi kiil
	+ afrikaani kiil
	+ hollandi kiil
		- flaami kiil
* ülemsaksa kiil
	+ s'aksa kiil
	+ baieri kiil
	+ letseburgi kiil
	+ jidiši kiil

### Keelenäüdüs

| võro (näüdüssõna) | inglüse | s'aksa | hollandi |
| --- | --- | --- | --- |
| veri | blood | das Blut | bloed |
| luu | bone | der Knochen | been |
| aivõq | brain | das Gehirn | hersenen |
| põsk | cheek | die Wange | wang |
| rõnd | chest | die Brust | borst |
| lõug | chin | das Kinn | kin |

## Hummogugermaani keeleq

Hummogugermaani keeleq olliq gooti, vandaali, burgundi ja krimmigooti, miä ommaq kõik vällä koolnuq. Õnnõ gooti keelest om alalõ mõni kirälik jälg.