Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jante säädüs

Aksel Sandemose tuhandõ ütsäsaa kuvvõkümne kolmandal aastagal
**Jante säädüs** om pääas'aligult Skandinaaviamaiõ kottalõ käüv sotsioloogiline termin, miä tähendäs hindäperätsele halvastõ päälekaemist. Säädüse perrä ommavaq üte inemise kõrdaminegiq ja võiduq iloduq ja jälleq. Kiäki tohe-i ütiskunnast vällä paistudaq.

Mõistõ märke vällä kiränik Aksel Sandemose uman raamatun "Pagõja ületäs umaq jäleq", norra keelen "En flyktning krysser sitt spor". Sandemose esä oll' taanlanõ ni imä norrakõnõ. Raamat kõnõlas ütest Jante-nimelidsest väikust liinast Taanin, kon kõik tiidväq kõiki. Kiränik pruuvsõ täpsäle vällä üteldäq midägi, miä oll' aastagasatu skandinaavlaisi hingeelon olnuq.

Säädüs om kokko pant kümnest riiglist, miä kõik ommavaq üte riigli eri kujoq:

1. Arvaku-iq, et sa olt esiqeräline.
2. Arvaku-iq, et sa olt niisama hää kuq miiq olõmiq.
3. Arvaku-iq, et sa olt targõmb kuq miiq.
4. Panku-iq hindäle säänest mõtõt päähhä, nigu sa meist parõmb olõsiq.
5. Arvaku-iq, et sa tiiät rohkõmba kuq miiq.
6. Arvaku-iq, et sa meist tähtsämb olõt.
7. Arvaku-iq, et sa midägi häste tetäq mõistat.
8. Arvaku-iq, et sa mi üle naardaq võit.
9. Arvaku-iq, et kiäki sinost huul.
10. Arvaku-iq, et sul meile midägi opadaq om.
# Oslo

|  |
| --- |
| **Oslo** |
|

---

 |
|  Oslo

---

 |  |
| Riik: Norra |
| Suurus: 454 km² |
| Elänikke: 724 290 (2025) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 59°54.78′ N 10°44.41′ E |  |
|  Kon Oslo Norran om |

**Oslo** om Norra pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
# Koonuslõigõq

Koonuslõikõq
**Koonuslõigõq** om juun, miä sünnüs, ku lõigadaq katsigukoonusõ pinda tasapinnagaq. Katsikkoonus om sääne geomeetriline kujond´, kon kats koonust, miä ommaq sama sümmeetriätele pääl, pandvaq kokko ütidse otsa. Tegemist om koonussidõgaq, mil põhja olõ-õiq. Katsikkoonusõ külepinna pand kokko üts ilmotsaldaq pikk´ sirgõ.

Ku lõikõpinna seen om koonusõ ots, sis lõigõq om kas punkt´, sirgõ vai lõikajidõ sirgidõ paar. Sääntsit tasapinna lõikit, miä läbi koonussidõ otsa lätväq, kutsutas koonusõlõikidõ närbelenüis tulõmiis. Ku lõikõpinna seen olõ-õiq koonusõ otsa, sis sünnüs ellips, parabol vai hüperbol. Hariligult loetas tsõõrijuunt kah ellipsi eräkujos.

## Koonuslõikidõ võrrandiq

Ellips
Parabol
Hüperbol
Koonuslõikidõ närbelenüq tulõmiq: lõikajidõ sirgidõ paar, rüüpside sirgidõ paar, sirgõ, punkt´
Koonuslõikit saa pasligun *x*-*y*-koordinaadistigun kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõ abil.

* **Ellips** keskpunktigaq *M* punktin (0,0) ja päätelegaq *x*-tele pääl:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 (Ku WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , saamiq tsõõrijoonõ.)
Ellips esiq om sõs tasandi kõiki sääntside punktõ hulk, mink koordinaadiq WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 rahuldasõq taad võrrandit.

* **Parabol** haripunktigaq punktin (0,0) ja telegaq *y*-tele pääl:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
* **Hüperbol** keskpunktigaq *M* punktin (0,0) ja päätelegaq *x*-tele pääl:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
* **Lõikajidõ sirgidõ paar** lõikõpunktigaq punktin (0,0):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
* **Sirgõ** läbi punkti (0,0):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
* **Punkt´** (0,0):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14
Tävvelikkusõ tarbõs võetas manoq viil kats johtumist, miä olõ-õiq peris koonuslõikõq, aga midä saa kah kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõgaq:

* **Rüüpside sirgidõ paar**:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
* Tühi hulk:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 i WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 .
Perämädseq kats johtumist tulõvaq ette, ku pistülist tsõõritsilendrit tasapinnagaq lõigadaq. Tsilendrit saa võttaq ku koonusõ eräjohtumist, mink kõrral koonusõ ots om perätüsen. Seoperäst arvatas ka neoq johtumisõq koonuslõikidõ hulka.
# Antarktiga

Antarktiga ilmaruumist kaiõn
**Antarktiga** vai **Antarktik** om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Antarktisõ maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq.

Antarktiga om kõgõ külmemb ilmajago.

**Ilmajaoq**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Aasia |  Afriga |  Ameeriga |
|  Antarktiga |  Austraalia ja Okõaania |  Õuruupa |
# Standardrüüpegaq raudtii

**Standardrüüpegaq raudtii** (vai normaalrüüpegaq raudtii) om rongõlõ tett rööbästii, mink rüüpelakjus om 1435 mm (4 jalga 8½ tolli). Maailman om umbõs 60% raudteist standardsõ rüüpelakjusõgaq.

Standardrüüpega raudtiist om kitsamb kitsa rüüpegaq raudtii. Standardrüüpega raudtiist om laemb laja rüüpägaq raudtii.

## Standardrüüpegaq raudtii Eestin

Eestin ei olõq põrõld standardrüüpegaq raudteid.

### Aolugu

Ku S'aksa väeq 1941. aastagal Eesti ärq võtiq, naglotõdi samal aastagal kõik laja rüüpägaq raudtiiq kitsambas, standardrüüpegaq raudteis. Vinne väki taganõmisõst perrä jäänüq veerem anti Soomõlõ. Eesti raudteie pääle tuudi vahtsõnõ veerem.

Vahtsõq raudtiiq ehitedi joq standardrüüpegaq. Ka mõni kitsa rüüpegaq raudtii naglotõdi ümbre standardrüüpega raudtiis.

Ku Nõvvokogo Vinne väeq 1944. aastagal Eesti hindä alaq tagasi võtiq, naglotõdi pääosa standardrüüpegaq raudteist kolmõ kuuga jälq 1524mm laja rüüpega raudteis.

### Tulõvik

Rail Baltic, suur' raudtii, miä ka Eestist läbi lätt, tetäs tävveligult vai jaoldõ standardrüüpegaq.