Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Islandi kiil

|  |
| --- |
| Islandi kiil |
| Kõnõldas | Islandin |
| Kõnõlõjit | 314 000 |
| Ammõtlinõ kiil | Islandil |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | Indoõuroopa |
| Keelerühmäq | germaani |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | is |
| ISO 639-2 | ice, isl |
| ISO 639-3 | isl |

**Islandi kiil** om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 000 inemise päämidselt Islandin.

Tummõsinidsegaq om märgüt ala, kon islandi kiil om inämbüskiil; hellesinidsega ala, kon islandi kiil om vähämbüskiil
Nigu tõisil väikeisil keelil, ommaq ka islandi keelel umaq hädäq – inglüskeeline maailm tulõ nii kipõstõ pääle, et islandi hindätiidmine või tulõvigun ohon ollaq.

## Islandi keele täheq

* A, a – a
* Á, á – á
* B, b – bé
* (C), (c) – sé
* D, d – dé
* Ð, ð – eð
* E, e – e
* É, é – é
* F, f – eff
* G, g – gé
* H, h – há
* I, i – i
* Í, í – í
* J, j – joð
* K, k – ká
* L, l – ell
* M, m – emm
* N, n – enn
* O, o – o
* Ó, ó – ó
* P, p – pé
* (Q), (q) – kú
* R, r – err
* S, s – ess
* T, t – té
* U, u – u
* Ú, ú – ú
* V, v – vaff
* (W), (w) – tvöfalt vaff
* X, x – ex
* Y, y – ufsilon y
* Ý, ý – ufsilon ý
* (Z), (z) – seta
* Þ, þ – þorn
* Æ, æ – æ
* Ö, ö – ö

## Islandi keele välläütlemine

Islandi kiräviis om küländ keeroline, aq tuuiist peris riigliperäne.

Vabahelü (vokaal) om pikḱ, ku saman tsilbin om ta perän ütś peethelü (konsonant), ku saman tsilbin om katś peethellü, om vabahelü lühüq. Eränguq:

1. Vabahelü om pikḱ, kuq edimäne peethelü ta perän om /p t k s/ ja järgmäne /v j r/
2. Vabahelü om pikḱ ütetsilbilisin /p t k/ lõpugaq perisnimisõnnon, mink perän om umakäänüsse tunnus *-s*.
3. Liitsõnno edepoolõn püsüs vabahelü pikḱ
4. Tegosõnnon *vitkast* ja *litka* ommaq pikäq vabahelüq

Vabahelüq| Täht | Välläütlemine |
| --- | --- |
| Pikḱ | Lühüq | Inne [ŋ]-i |
| a | [aː] | [a] | [au] |
| á | [auː] | [au] |
| au | [øiː] | [øi] |
| e | [ɛː] | [ɛ] | [ei] |
| é | [jɛː] | [jɛ] |
| ei, ey | [eiː] | [ei] |
| i, y | [ɪː] | [ɪ] | [i] |
| í, ý | [iː] | [i] |
| o | [ɔː] | [ɔ] |
| ó | [ouː] | [ou] |
| u | [ʏː] | [ʏ] | [u] |
| ú | [uː] | [u] |
| æ | [aiː] | [ai] |
| ö | [œː] | [œ] | [øi] |

Islandi kiilt panti viil hulga aigo kirjä sammamuudu kui viikingiaol, kuikiq paaŕ tähte om vällä jätet. O takan om olnuq hand vai ogonek, miä om vaihtõt *e*-s vai *ö*-s, olõnõs kumba muudu om taad naatu vällä ütlemä. Œ tähte inämb kah ei pruugitaq – ta välläütlemine om seo ilma aigu täpsele sama ku æ.

Rasõhus om õnnõ edimädse tsilbi pääl nigu võro keelengiq. Tuu tähendäs, et islandi kiilt ei üteldä vällä laulva aktsendigaq nigu roodsi kiilt.

Täht æ ei ole ku võro *ä*, tuu üteldäs vällä ku katsikvabahelü [ai].

## Lätteq
# S'aksa kiil

|  |
| --- |
| S'aksa kiil (*deutsch*) |
| Kõnõldas | S'aksamaal |
| Kõnõlõjit | 105 mill'onat |
| Ammõtlinõ kiil | S'aksamaal, Austrian, Luksõmburgin, Sveidsin, Belgiän, Liechtensteinin, ÕL-in |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | germaani |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | de |
| ISO 639-2 | deu |
| ISO 639-3 | ger |

**S'aksa kiil** om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 105 mill'onat inemist. S'aksa kiilt kõnõldas päält S'aksamaa, Austrian, Luksõmburgin, Sveidsin, Belgiän ja Liechtensteinin.
# Roodsi kiil

|  |
| --- |
| Roodsi kiil (*svenska*) |
| Kõnõldas | Roodsin, Soomõn |
| Kõnõlõjit | 9 mill'onat |
| Ammõtlinõ kiil | Roodsin, Soomõn, ÕL-in |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | germaani põh'agermaani skandinaavia |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | sv |
| ISO 639-2 | swe |
| ISO 639-3 | {{{iso3}}} |

**Roodsi kiil** om põh'agermaani ali skandinaavia rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 9 mill'onat inemist. Roodsi kiil om Roodsi riigikiil, Soomõ tõõnõ riigikiil ja üts Õuruupa Liido ammõtligõst keelist. Roodsi keele murdit om kõnõld ka Eestin, põhilidsõlt Läänemaa Noaroodsi puulsaarõl, Vormsil ni Ruhnu saarõ pääl.
# Hollandi kiil

|  |
| --- |
| Hollandi kiil (*Nederlands*) |
| Kõnõldas | Hollandin, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, Indoneesiän |
| Kõnõlõjit | 25 mill'onat |
| Ammõtlinõ kiil | Hollandin, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, ÕL-in |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | germaani |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | nl |
| ISO 639-2 | dut |
| ISO 639-3 | nld |

**Hollandi kiil** om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 22 mill'onat inemist. Hollandi kiilt kõnõldas päält Hollandi, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, a peris pall'o ka Indoneesiän.
# Pääväsüstem

Pääväsüstemi hod'otäheq ja kääbätshod'otäheq. Hod'otähti mõõdiq vastasõq ütstõõsõlõ, a kavvusõq Pääväst vasta-i.
**Pääväsüstem** sais kuun Pääväst ja tähetiidüsliidsist objektest (muuhulgan Maa, mink pääl miiq elä), miä ommaq timäga manokiskmisväe läbi köüdedüq.
# Ceres

Kääbätshod'otäht Ceres
**Ceres** (sümbol: ) om kääbätshod'otäht ni kõgõ suurõmb Marsi ja Jupitõri vaihõl olõvan astõroidõ vüün ollõv taivatäht. Pia 945 km läbimõõt tege Ceressest kõgõ suurõmba Neptuuni lindamistii seenpuul olõva kääbätshod'otähe. Tegemist om suurusõlt 33. teedäqolõva objektiga mi pääväsüsteemin ja seo om ainukõnõ kääbätshod'otäht' Neptuuni lindamistii seen.

Ceres sais kuun kivist ja iäst ni kaald umbõs kolmasjago terve astõroidivüü massist. Ceres om ainukõnõ objekt terven astõroidivüün, miä om hindä rasõhusõst tsõõrikus muutunuq. Cerese tähesuurus Maalt kaiõn om umbõs 6,7 kooniq 9,3 ni Cerest olõ-õi tuuperäst pall’a silmägaq nätäq.

Ceres tunnus olõvat jagonu eräldesaisvas kivist jüväs ja iäst vaihõvüüs, mink all või ollaq vetel maa-alonõ jätüs ilmamerest. Päälüs om arvadaq sego vii iäst ja tõisist mineraalõst nigu karbonaadõst ni savimineraalõst. 2014. aastaga vahtsõaastakuun mõõdõti viitossu purdsahuisi mitmõst Cerese piirkunnast. Tuu oll' innenägemäldäq, selle et hariligult ajavaq viitossu vällä õnnõ komeediq, mitte suurõq astõroidivüü objektiq.

Ceres om edimäne lövvet astõroid. Tä löüdse 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 Pizzai Giuseppe. Edimält nimetedi Ceres võlssi plannõtis, a aastak ildampa tuust nimest üteldi ärq. 24. põimukuul 2006 nimet' riikevaihõlinõ astronoomialiit Crese kääbätshod'otähes, a asteroidis jääs tä iks viil.
# Merkuur

MESSENGERi päält tett pilt Merkuurist
**Merkuur** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääväle kõgõ ligemb ja kõgõ vähämb hod'otäht. Tä tege tiiro ümbre Päävä 88 pääväga.
# Veenüs

Veenus õigidõ värmega
**Veenüs** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq tõnõ hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma armastusjumalanna Venusõ perrä.
# 15. piimäkuu päiv

**15. piimäkuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 166. päiv (liigaastagal 167. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1698 – Browne'i George, riigimiis
* 1881 – Arrasõ August, eläjätohtri
* 1904 – Toropi August, näütelejä ja lavastaja

### Eesti inemiseq

* 1976 – Pikkovi Ülo

### Muu ilma inemiseq

* 1843 – Griegi Edvard

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1985 – Gehrke Olav, raadiomiis ja tiatrikriitik

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* Viidipäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Geoloogia

**Geoloogia** om tiidüs, miä uur tahkit ollussit, minkast sais kuun Maa. Noidõ hulka kuulusõq egäsugudsõq kiviq, kalliqkiviq, mullaq ja muuq sääntseq. Uuritas Maa ossõ ehitüst, füüsiliidsi umahuisi, aoluku ja jakkuisi, miä noid kujondasõq.
# Õuraasia

Õuraasia ilmaruumist kaiõn
**Õuraasia** vai **Euraasia** om üts kuvvõst maisõmaast. Õuraasiahe jääs suurõmb jago Õuruupa ja Aasia ilmajaost. Vaihõmere ja Verevä merega om tä eräldet Afrikast.

Õuraasia om kõgõ suurõmb maisõmaa, timä suurus om 54 mill'onat kruutkilomiitrit.

| Maisõmaaq |
| --- |
| Afriga - Antarktis - Austraalia - Õuraasia - Lõuna-Ameeriga - Põh'a-Ameeriga |
# Käänüs

**Käänüs** om nimisõna grammatilinõ katõgooria, miä and lausõn või lausõjupi seen edesi sõna süntäktilist rolli ja grammatilist köüdüst tõisi sõnnoga.

Käänüsit om mitmõsugumaisi ja egän keelen esiq pall'o; näütüses ladina keelen on kuus käänüst, eesti keelen kõnõldas nellästtõistkümnest käänüssest, võro keelen pruugitas 13 käänüst, päält tuu om viil mõnõq, midä pruugitas harva vai eesti keele mõotusõl (nt olõjakäänüs).

## Võro keele käänüsseq

Panõq tähele, et mõnõl puul üteldäs käänüsside küsümüisi hoobis tõisildõ, tan om tuud vanaq aoluulidsõq mooduq. Tuu ei tähendäq, et muial kõnõldas võlssi, a et võro kiil ei olõ peris ütesugumanõ.

* Nimekäänüs (kiä? miä?)
* Umakäänüs (kink? mink?)
* Osakäänüs (kedä? midä?)
* Sissekäänüs (kinkahe? minkahe?)
* Seenkäänüs (kinka(h)n? minka(h)n?)
* Seestkäänüs (kinkast? minkast?)
* Päälekäänüs (kinkalõ? minkalõ?)
* Päälkäänüs (kinkal? minkal?)
* Päältkäänüs (kinkalt? minkalt?)
* Saajakäänüs (kinkas? minkas?)
* Piirikäänüs (kinkaniq? minkaniq?)
* Ilmakäänüs (kinkaldaq? minkaldaq?)
* Ütenkäänüs (kinkaq? minkaq?)

Päält naidõ om viil käänüssit, miä omma aoluulidsõlt kelen olnuq, a midä seo ilma aigu pruugitas harvõmb vai õnnõ mõnõn sõnavormin.

* Olõjakäänüs
* Viiekäänüs
* Kaudõkäänüs
# Hummogu-Timor

**Hummogu-Timor**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Hummogu-Timori vapp']] |
| Hummogu-Timori lipp | Hummogu-Timori vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Dili |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 14 609 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .tl |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Hummogu-Timor** vai **Timor-Leste Demokraatlinõ Vabariik** om riik Aasian Malai saarõstigun Timori saarõ hummogujaon.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Aasia maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Afganistan | Araabia Ütisemiraadiq | Armeeniä | Asõrbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egüptüs | Filipiiniq | Gruusia | Hiina | Hummogu-Timor | Iisrael | India | Indoneesiä | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasastan | Katar | Kõrgõstan | Kuveit | Küprüs | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põh'a-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Taiwan | Türgü | Türkmenistan | Usbekistan | Vietnam | Vinnemaa
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Abhaasia | Adõgee Vabariik | Adžaaria | Altai | Aomen | Badahšan | Baškiiria | Burjaatia | Dagõstan | Hakassia | Hongkong | Inguššia | Kabardi-Balkaaria | Kalmõkkia | Karakalpakkia | Karatšai-Tšerkessiä | Mägi-Karabahh | Osseetiä | Palõstiina | Sahha | Tiibet | Tšetšeeniä | Tšuktšimaa | Tõvamaa |
# 1955

**1955.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10168.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1955 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Bandar Seri Begawan

|  |
| --- |
| **Bandar Seri Begawan** |
|

---

 |
|  Omar Ali Saifuddini mossee Bandar Seri Begawani keskliinan

---

 |  |
| Maa: Brunei |
| Suurus: 100,36 km² |
| Elänikke: 200 000 |
|

---

 |

**Bandar Seri Begawan** om Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
# Ho Chi Minh

|  |
| --- |
| **Ho Chi Minh** |
|

---

 |
|  Ho Chi Minh

---

 |  |
| Riik: Vietnam |
| Suurus: 2095 km² |
| Elänikke: 7 190 000 (2009) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 10°41′ N 106°46′ E |  |
|  Kon Ho Chi Minh Vietnamin om |

**Ho Chi Minh** (vietnami keelen Thành phố Hồ Chí Minh) om kõgõ suurõmb liin Vietnamin. Liin om Lõunõ-Vietnamin Saigoni jõõ suun. Aastil 1954–1976 oll' Ho Chi Minh Lõunõ-Vietnami pääliin. 1975. aastagani oll' liina nimi **Saigon** (vietnami Sài Gòn). Uma parhilladsõ nime sai liin perän Vietnami sõta.

Inne vietnamlaisi tulõkit 17. aastagasaal oll' Saigon väiku kalamiihikülä.
# Sagrada Família

**Sagrada Família** (katalaani keelen *Basílica i Temple Expiatori de la Sagrada Família*, hispaania keelen *Basílica y Templo Expiatorio de la Sagrada Familia*), om Gaudí Antoni kujondõt rooma-katoligu kerik Barcelona keskliinan Eixampole liinajaon. Kerigu nimi tähendäs "pühhä pereht".
# 9. mahlakuu päiv

**9. mahlakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 99. päiv (liigaastagal 100. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1809 – Treffneri Ludwig, Kanepi köstri ja kuulmeistri
* 1866 – Undritzi Aleksander, kuulmeistri, seldsitegeläne ja kirämiis

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1954 – Palgi Eduard, oppaja

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* 1626 – Baconi Francis, filosuuf
* 2021 – Prints Philip, Edinburghi hertsok

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Itaalia

**Repubblica Italiana**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Itaalia lipp | Itaalia vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: olõ-i* |
|  |
| **Riigikiil'** | itaalia kiil |
| **Pääliin** | Rooma |
| **President'** | Sergio Mattarella |
| **Pääministri** | Giorgia Meloni |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 71 301 230 km² 2,4% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 23. 60 589 445 201/km² |
| **Hindäperi** |  |
| **Raha** | Õuro |
| **Aovüü**  - suvõaig | Kesk-Õuruupa aig (UTC+1) Kesk-Õuruupa suvõaig (UTC+2) |
| **Riigihümn'** | Fratelli d'Italia |
| **Internetitunnus** | .it |
| **Telefonikuud'** | 39 |

**Itaalia Vabariik** (itaalia keelen *Repubblica Italiana*) om Õuruupa riik.

Itaalia om riik saapa kujoga Apenniini puulsaarõ pääl, miä küünüs Vaihõmerre. Põh'an ommaq Itaalia piiris Albiq. Päält Apenniini puulsaarõ ommaq Itaalia all viil Sitsiilia, Sardiinia ja tõõsõq vähämbäq saarõkõsõq.

Põh'an om Itaalial maapiir Austria (430 km), Prantsusmaa (488 km), Sloveeniä (232 km) ja Sveitsiga (740 km). Itaalia sisse jääseq viil hindäperi San Marino ja Vatikani riik.

Itaalia om Õuruupa Liido, NATO, Õuruupa Nõvvokogo ja OECD asotajaliigõq, G7, Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni ja Schengeni viisaruumi liigõq.

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |
# Kuul (surm)

Seo artikli kõnõlõs elo lõppõmisõst. Ku tahat lukõq kotusõst, kon opitas, kaeq Kuul (opmisõ kotus).

Mitmin kultuurõn tähendäs kuulu pääluu.
**Kuul** vai **kuulminõ** tähendäs elolidsõ elo otsa saamist. Kuul või tullaq päält rassõ tõvõ, õnnõtusõ vai vanahusõ. Kuulminõ või hindätapmisõga kah tullaq.

## Kaeq viil

Must surm
# Ravvaaig

Gotlandilt lövvet ravvaignõ raudkirvõs
**Ravvaaig** om muistidsõ ao perämäne jago, ku lõikõ- ja sõariisto tegemise kõgõ tähtsämb matõrjaal oll' raud.

Eestin kest' ravvaaig 6. aastagasaast i.m.a. kooni 13. aastagasaa alostusõni.

Rekonstrueerit ravvaignõ maja Taanist

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Muistinõ aig** |   |
|
Kiviaig • Pronksiaig • Ravvaaig |
|   | **Aoluulinõ aig** |   |
|
Vanaaig • Keskaig • Vahtsõnõ aig • Kõgõ vahtsõmb aig |
# Gregoriusõ kallendri

**Gregoriusõ kallendri** vai **vahtsõnõ kallendri** om kallendri, minka võtt' tarvitusõlõ paavst Gregorius XIII 1582. aastagal. Taad kallendrit pruugitas maailman sjoo ilma aigo kõgõ inämb.
Gregoriusõ kallendri jaga aastaga 12 kuus.

## Kaeq viil

* Juliusõ kallendri

|  |
| --- |
|  |
| **Aastaga kuuq ja pääväq** |
| Vahtsõaastakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Radokuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (29)  |
| Urbõkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Mahlakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Lehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Piimäkuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Hainakuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Põimukuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Süküskuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Rehekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
| Märtekuu | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 |
| Joulukuu     | 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 |
# Ungari kiil

|  |
| --- |
| Ungari kiil (*magyar*) |
| Kõnõldas | Ungarin |
| Kõnõlõjit | 14.5 mill'onat |
| Ammõtlinõ kiil | Ungarin, ÕL-n |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | uurali |
| Keelerühmäq | soomõ-ugri |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | hu |
| ISO 639-2 | hun |
| ISO 639-3 | hun |

**Ungari kiil** om soomõ-ugri kiilkunna kiil, midä kõnõlõs umbõs 14.5 mill'onat inemist. Ungari kiilt kõnõldas päält Ungari viil Romaanian, Slovakkian, Serbiän, Ukrainan, Sloveeniän, Horvaatian ja Austrian.

## Ungari kiil ja võro kiil

Ungari ja võro keelen om mitmit üttemuudu sõnno.

| Ungari sõna | Tähendüs | Võro sõna |
| --- | --- | --- |
| ad | and | att |
| alá [alaa] | ala | ala |
| állat [aallat] | elläi | elläi |
| át [aat] | kaolt, läbi | kaolt |
| cica [tsitsa] | tsiids'a | tsiids'a |
| csinos [tšinoš] | kinä | kinä |
| csirke [tširke] | kana | tsirk |
| csók [tšook] | suuandminõ | ts'uko |
| él [eel] | eläs | eläs |
| falat | tükk, pala | pala |
| gyalog [djalog] | jalaga | jalaga |
| haj | hiuss | hiuss |
| hallgat | kullõs | kullõs |
| hoz | tuu | toosõ |
| így [iidj] | nii(viisi) | niida |
| köhög | köhi | köhi |
| könyök [könjök] | künnärpää | künnärpää |
| köt | köüt; kuda | köüt |
| kutya [kutja] | pini | kuts'a |
| lé [lee] | vedelüs; mahl | liim |
| lusta [lušta] | laisk | laisk |
| meny [menj] | minnij | minnij |
| méreg [meereg] | mürk | mürk |
| mos [moš] | mõsk | mõsk |
| nő [nöö] | naanõ | näio |
| öv | vüü | vüü |
| szarv [sarv] | sarv | sarv |
| szem [sem] | silm | silm |
| terem | saal, ruum | tarõ |
| tesz [tes] | tege | tege |
| torok | kurk | kurk |
| tő [töö] | tüvi | tüvi |
| vaj | võid | võid |
| választ [vaalast] | vali | valitsõs |
| visz [vis] | vii | veese |
| vő [vöö] | väü(miis) | väü |
| vörös [vöröš] | verrev | verrev |

| Uurali keeleq |
| --- |
| **Õdagumeresoomõ**: soomõ (kveeni, meä), kar'ala (livviko, tverikar'ala), lüüdi, vepsä, ingerikar'ala, vad'a (kreevini), eesti, lõunõeesti (mulgi, tarto, võro (lutsi), seto (kraasna), leivu), liivi |
| **Saami**: lõunõsaami, uumajasaami, piitimesaami, luulõsaami, põh'asaami, akkalasaami, inarisaami, koltasaami, kildinisaami, tur'asaami |
| **Mordva**: ersä, moksa |
| **Mari**: niidümari, mäemari |
| **Permi**: permikomi, komi, urdmurdi |
| **Ugri**: handi, mansi, ungari |
| **Samojeedi**: eenedsi, kamassi, matori, neenedsi, nganassaani, sölkupi
 |
# Mosambiik

**Mosambiik**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Mosambiigi vapp']] |
| Mosambiigi lipp | Mosambiigi vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Maputo |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 801 590 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .mz |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Mosambiik**, ammõtlidsõlt **Mosambiigi Vabariik**, om Lõunõhummogu-Afriga riik. Mosambiigi pääliin om Maputo.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Bakuu

|  |
| --- |
| **Bakuu** |
|

---

 |
|  Bakuu kaehus

---

 |  |
| Maa: Asõrbaids'aan |
| Elänikke: 2 150 800 (2013) |
|

---

 |

**Bakuu** om Asõrbaids'aani pääliin. Bakuu (asõrbaids'aani keelen: Bakı) om Kaspia mere õdaguveeren Abşeroni puulsaarõ lõunõveeren.

Edimäst kõrda nimmati Bakuud kir'on aastagal 885.