Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Antropoloogia

**Antropoloogia** om inemist ja kultuurõ uurvidõ ütiskunna- ja humanitaartiidüisi ütisnimitüs. Nii olõ-i taa esiq periselt umaette tiidüs taa sõna hariligun mõttõn. Sõna antropoloogia tulõ kreeka keele sõnost *anthropos* (inemine) ja *logos* (mudsu, tiidmine, uurminõ).
# Nõglapuuq

Pedäjäq
**Nõglapuuq** (*Coniferae*) om pal'assiimnekasvõ ala kuuluv kasvorühm.

Nõglapuil ommaq lehti asõmõl kõvaq ahtaq teräväq nõglaq vai väikuq lajaq soomusõq. Nõglapuiõ siimneq ommaq kukkõ seen.

Eestin kasus 4 liiki uma maa nõglapuid – harilik petäi, harilik kuus, harilik katai ja harilik jugapuu. Naist jugapuu um sääne, midä Võromaa mõtsost lövvä-äi. Tuu kasus luudusõn õnnõ Õdagu-Eestin, põhilidsõlt saari pääl.

## Kaeq viil

* Puu
* Lehepuuq
# Andiq

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  **Andiq** |  |

 |
|  Andiq Argentiina ja Tsiili piiri pääl |
|  | **Maaq** |  | Argentina, Boliivia, Tsiili, Colombia, Ecuador, Peruu, Trinidad ja Tobago, Venezuela |
|  | **Kõgõ korgõmb kotus** |  | Aconcagua (6962 m) |
|  | **Pikkus** |  | 7000 km |
|  | **Lakjus** |  | 500 km |

Cono de Arita, Salta (Argentina)
**Andiq** om Lõunõ-Ameeriga mägestik. Tä om ilmamaa kõgõ pikemb mäki ahhil - 7000 km pikk.
# Vergilius

**Vergilius** (Publius Vergilius Maro, 70 i.m.a. - 19 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja. Timä kõgõ tähtsämb teos om eepos "Aeneis".

Vergilius, Ovidius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq.
# Prantsusõ kiil

|  |
| --- |
| Prantsusõ kiil |
| Kõnõldas | Prantsusmaal, Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan, mitmõl puul Afrikan |
| Kõnõlõjit | 110 mln ku imäkiilt |
| Ammõtlinõ kiil | 30 riigin |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | itali (õdagu-)romaani gallo-ibeeriä gallo-romaani |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | fr |
| ISO 639-2 | fre/fra |
| ISO 639-3 | fra |

**Prantsusõ kiil** (*français* [fʁɑ̃sɛ], *la langue française*) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil.
Taa om maailman umbõs 110 mill'onal inemisõl imäkiil. Ku tõist kiilt mõist taad viil 190 mill'onat ni 200 mill'onat opvaq taad ku võõrkiilt.
Pääle Prantsusmaa om taa riigikeeles viil Haitin ja om üts riigikeelist Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan ja mitmõn Afriga riigin. Prantsuse kiil om tüükiil ka mõnõn rahvusvaihlidsõn organisatsioonin, näütüses ROK-in, WTO-n, FIFA-n, ÜRO-n, Aafriga Liidon, EBU-n ja muial.

## Aolugu

Prantsusõ kiil sai algusõ ladina keele murdõst, midä 4. aastagasaal Gallian kõnõldi. 12. aastagasaas oll' inämb-vähämb vällä kujonuq vanaprantsusõ keelekujo, minkan om kirjä pant ka prantsusõ eepos, "Rolandi laul". Umbõs 15. aastagasaal kujosi vällä parhillanõ prantsusõ kiil.

17. ja 18. aastagasaal oll' prantsusõ kiil mitmin Õuruupa riigen korgklassi kiil.
# Kuninganna Victoria

**Kuninganna Victoria** (1819–1901) oll' Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriigi kuninganna 20. piimäkuu pääväst 1837 ja Briti India edimäne keisrinna 1. lehekuu pääväst 1876 uma elo lõponi. Tä oll' kuninganna 63 aastakka ja 7 kuud, kavvõmb ku ütski tõnõ Briti monarh inne vai peräst tedä ja kavvõmb ku ütski tõõnõ naanõ aoluun. Timä valitsusaigo kutsutas viktoriaanlidsõs aos, tuu oll' Ütiskuningriigi jaos tüüstüslidse, poliitilidsõ, tiidüslidse ja sõalidsõ edenemise aig.
# Sokrates

**Sokrates** (kreeka keelen Σωκράτης, u. 469-470 i.m.a. - 399 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, õdagumaa filosoofia üts alossõpandja. Tä esiq es kirotaq filosoofiliidsi tekste. Tiidmiseq timä elost ja filosoofiast ommaq perit timä opilaisi, innekõkkõ Platoni kirotuisist.
# 1967

**1967.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10180.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* Sanderi Mart, eesti muusigamiis’, näütlejä, lavastaja ja kirämiis’

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1967 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
# Etioopia

**Etioopia**|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[{{{Vapp'}}}|100px|Etioopia vapp']] |
| Etioopia lipp | Etioopia vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: {{{Tunnuslausõq}}}* |
|  |
| **Riigikiil'** | {{{Riigikiil'}}} |
| **Pääliin** | Addis Abeba |
| **[[{{{Riigitüübi pää}}}]]** | {{{Riigipää}}} |
| **Pääministri** | {{{Pääministri}}} |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan {{{Suurusõ perrä}}} 1 104 300 km² {{{Vett}}} |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan {{{Rahva hulga perrä}}}. {{{Rahva hulk}}} {{{Tihehüs}}}/km² |
| **Hindäperi** {{{Hindäperi-1}}} | {{{Hindäperi-2}}} |
| **Raha** | {{{Raha}}} |
| **Aovüü**  - suvõaig | {{{Aig}}} {{{Suvõaig}}} |
| **Riigihümn'** | {{{Riigihümn'}}} |
| **Internetitunnus** | .et |
| **Telefonikuud'** | {{{Telefonikuud'}}} |

**Etioopia**, ammõtlidsõlt **Etioopia Demokraatlinõ Liitvabariik**, om Hummogu-Afriga riik. Etioopia pääliin om Addis Abeba.

Etioopia om niiüldäq Afriga sarvõl ni riigil olõ-iq merepiiri. Riik om Lähku-Hummogumaa ja Õuruupa man. Etioopia naabriq om Sudaan, Somaalia ni Djibouti. Etioopia maa om 1 112 000 km2 ni om suurusõ poolõst kümnes kõgõ suurõmb riik Afrikan. Seo tähendas, et Etioopia om umbõs viis kõrda suurõmb ku Ütiskuningriik. Afriga om üts maailma kõgõ vanõmbit riike.

Etioopian om umbõs 110 014 000 miljonni inemist ni om inemiste poolõst tõõnõ kõgõ suurõmb riik Afrikan. Etioopian om hulga kultuuri ni inemiisi om tan mitmõsugumaidsi tagaperrigaq. Etioopian kõnõldas inämb ku 80 kiilt ni päält 200 murrõt.

2018. aastagal sai Sahle-Work Zewde edimädses Etioopia naissuust presidendis.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Lätteq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# 1924

**1924.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10137.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1924 ilmunuq raamaduq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Vanaaig

**Vanaaig** om aoluumõistõq, miä võeti tarvitusõlõ renessansiaol: vanasaos nimitedi Rooma riigi aigo ja aigo pääle tuud. Peräst vannaaigo tull' keskaig, mink alostust loeti umbõs 5. aastagasaast m.a.p.

Ildampa om võet tarvitusõlõ mõistõq "muistinõ aig", mink all mõtõldas aigo inne vannaaigo, ku kirja viil es tundaq.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Muistinõ aig** |   |
|
Kiviaig • Pronksiaig • Ravvaaig |
|   | **Aoluulinõ aig** |   |
|
Vanaaig • Keskaig • Vahtsõnõ aig • Kõgõ vahtsõmb aig |
# Hallõr

*Vibrio Cholerae* pisiläseq
**Hallõr** vai **kollõr** om äge külgenakkaja kõtutõbi, mink tekütäjäq ommaq pisiläseq, kedä kutsutas hallõrivibrioonõs (*Vibrio Cholerae*). Hallõr saias hindäle hariligult tuuga, ku juvvas vett vai süvväs süüki, kon hallõrivibriooniq sisen ommaq. Hallõrit tulõ ette innekõkkõ lämmin maiõn, kon juvvas puhastamada vett ja süvväs mõskmalda söögiasjo.
# Jalgpall

Ründäjä (mängjä numbrõga 10) taht palli värehtihe lüvväq.
**Jalgpall** om pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq lüvväq palli tõsõ värehtihe. Tuud mängitäs neläkandilidsõ moroplatsi pääl, kõrraga om kummastki võistkunnast platsi pääl kooni 11 mängjät. Platsi pääl või palli käega puttuq õnnõ värehtivaht, tõsõq piät tuud lüümä jala, pää vai mõnõ muu kotussõga.

## Kaeq viil

* Maailmameistevõistlusõq jalgpallin
# Vahtsõnõ aig

**Vahtsõnõ aig** om aoluujago umbõs aastagast 1500 (renessansist) kooni edimädse ilmasõani (1914/1918). Inne vahtsõt aigo oll' keskaig ja pääle tuud om kõgõ vahtsõmb aig.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Muistinõ aig** |   |
|
Kiviaig • Pronksiaig • Ravvaaig |
|   | **Aoluulinõ aig** |   |
|
Vanaaig • Keskaig • Vahtsõnõ aig • Kõgõ vahtsõmb aig |
# Lämmüs

Päiv and väega pall'o lämmind, teno tollõ saamiq tan Maa pääl elläq.
**Lämmüs** ehk **lämmi** om füüsikan (lämmäoppusõn) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs.
# London

|  |
| --- |
| **London** |
|

---

 |
|  Londoni kaehuisi

---

 |  |
| Maa: Inglüsmaa |
| Riik: Ütiskuningriik |
| Suurus: 1579 km² |
| Elänikke: 7 517 700 (2005) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 51°30′ N 0°08′ W |  |
|  Kon London Ütiskuningriigin om |

**London** om Ütiskuningriigi ja Inglüsmaa pääliin ja Rahvidõ Ütisüse keskus. London om Õuruupa kõgõ suurõmb liin päält Moskvat, Õuruupa kõgõ suurõmb sadamaliin päält Rotterdammi ja maailma kõgõ tähtsämb rahandus- ja kaubanduskeskus päält New Yorki.

Seoilmaaolidsõ Londoni panoraam, kaet Pühä Pauli katõdraali kuldkalõriist