Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kasv

Egasugumadsõq kasvoq
**Kasv** vai **luum** om peristuumnõ elolinõ, miä tuut umalõ elämises tarviliidsi orgaaniliidsi ollussit anorgaanilidsist ollussist fotosünteesi abil, minkas tarvitas päävävalgust. Erängos ommaq mõnõq parasiitkasvoq, miä saavaq uma toidu tõistit kasvõlt nink ommaq evoluts'ooni käügin klorofülli ärq kaotanuq.

Kasvõ hulga kuulussõq näütüses puuq, puhmoq, hainaq ja samblaq.

Kasvõ uur elotiidüse haro, midä kutsutas kasvotiidüses vai botaanigas.

## Kaeq viil

* Kasvistu

## Kasvopilte

* Palm *Borassus flabellifer*
* Palmi *Borassus flabellifer* (*Thaati Munjelu*) viläq Indian Gunturi turu pääl
* Makõkardohk, *Ipomoea batatas* Maui Nui botaanigaaian
* California Papaya
* *Carica papaya*, cultivar 'Sunset'
* *Cymbopogon citratus*, lemon grass, oil grass
* *Pachyrhizus erosus* bulb-root. Situgede, Bogor, West Java, Indonesia.
* Fuji (apple)
* Sprouting shoots of *Sauropus androgynus*
* *Cocos nucifera*
# Natsiss

|  |
| --- |
| **Tävvendäq seod artiklit!** |

Nartsiss
**Nartsissiq** ommaq inämbüisi valgõ vai kõlladsõ häitsmegaq lilliq. Leheq ommaq pikäq, kitsaq ja võivaq ollaq kas silleq vai soonõlidsõq.

Võro- ja eestikiilne nimitüs "nartsiss" om tulnuq kriika keelest ja om arvadaq tulõtõt sõnast ναρκάω (narkaō), miä tähendäs 'jää kangõs' va 'jää tuimas'.
# Malaaria

**Malaaria** vai **halltõbi** om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist *Plasmodium*. Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan).

## Halltõbi Eestin

Arvada, et Eestin oll' halltõbi levinü vähämbält keskaol. Kimmäst teedüst tõvõst om alatõn 18. aastagasaast. Toona arvati halltõvõ põhjustajas kurjõ vaimõ, halba õhko, võlss süüki, külmetämist ja hiitümist. 1827–1830 oll' Lõunõ-Eestin suur halltõvõepideemiä ja ohvridõ arv küündü 5%-ni kõiki kuulnuidõ arvost (mud'o oll' tuu 0,3-0,4%).

## Rahvajuttõ halltõvõ kotsilõ

### I

Mõisaherr põdõsi 12 aastat halli. Es mõistaq kiäki rohto anda. Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. Lõppi joogivesi är. Olnuq talv. Tütrik lännüq vällä, pannu lummõ ala ja kusnuq pääle. Et mis taa haigõ inemine õks aru saa. A mõisnik saanuq tuust terves. Hall ütelnüq [tütrikulõ], et: "Miiq olõ jo 12 aastat üten elänüq ja sa lahutit miiq ärq." Sõs kingit tütrikulõ pikk kuldkett. Tütrik küsse targa käest, et kas tä või ketti kaala panna. Tuu käsnüq inne uibo otsa panna. Tütrik pannuki. Tõsõl pääväl oll uibo nigu poolõs lõigat.

Tütrik sai sõs vallalõ. Es saa sõs inämp midägi [haigusõvaim tälle kurja tetäq].

ERA II 160, 473/4 (36) > Vahtsõliina kihlkund ja vald, Vana-Saalussõ as., Laanõ t. - I. Daniel < Miina Toom, s. 1871 (1937).

### II

Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. Hall olli huiknu: "Liisu-ks uu, Liisu, uu!" Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. Sis oll hall säläh, raput'. Tuu olli Haanja puul.

RKM II 364, 391/2 (1) < Vahtsõliina kihlkund, Miss'o vald, Kivioru külä - K. Salve < Therese Raudmann, s. 1904.

## Välislink

* Rahvakultuuri keskusõ leht, kost rahvajutuq perit ommaq
# Inemise evoluts'uun

Inemise evoluts'ooni lihtsüstet skeem
**Inemise evoluts'uun** om *Homo sapiensi* ku umaette eläjälihi peritolo ja välläkujonõminõ ao kestel. Tuud uurvaq muuhulgan säändseq tiidüsharoq niguq füüsiline antropoloogia, primatoloogia, arkeoloogia, keeletiidüs ja geneetiga.
# Darwini Charles

**Darwini Charles** (**Charles Robert Darwin**, 1809-1882) oll' inglüse luudusõuurja, kiä mõtõl' vällä niinimmat evoluts'ooniteooria, miä ütles, et kõik lihiq ommaq ao kestel vällä arõnõnuq ütitsist iinkäüjist luudusligu valigu tulõmusõl. Fakt, et evoluts'uun toimus, võeti tiidläisi puult ja lajembaltki umas joba Charlesi eloaol. Timä luudusligu valigu teooriat naati evoluts'ooni pääpõhjussõs pidämä 1930. aastagil nink täämpädsel pääväl om tuu muudsa evoluts'ooniteooria alossõs.
# Bioloogia

**Bioloogia** (kreeka sõnost βίος 'elo' ja λόγος 'logos') om luudustiidüse haro, miä uur ello. Võro keeli um bioloogia kotsilõ pruugit ka nimetüst **elotiidüs**.

Bioloogia uur eloliisi ehitüst, arõnõmist ja ülevänpidämist, ni näide vaihõkõrdo hindäkesken ja keskkunnaga.

## * Animalia - Bos primigenius taurus
* Planta - Triticum
* Fungi - Morchella esculenta
* Stramenopila/Chromista - Fucus serratus
* Bacteria - Gemmatimonas aurantiaca (- = 1 Micrometer)
* Archaea - Halobacteria
* Virus - Gamma phage
# Tiidüs

Keemiäkatsõq
**Tiidüs** (ladinakeelitsest sõnast *scientia*, miä tähendäs "tiidmiisi" vai "tiidmist") om inemise kõrra perrä käüjä tegevüs, mink tsihis om saiaq vahtsit tiidmiisi ja parõmpihe arvo saiaq, kuis as'aq ilman käüväq. Kimmä meetodi perrä tegeväq tiidläseq katsit ja kaesõq asjo perrä nink analüüsväq saadut teedüst, et luvvaq teoreetiliidsi seletüisi toolõ, kuis as'aq tüütäseq.

Tiidüstiidmiisi saias uurmistüüga. Uurmistüü käügin võetas määnegi umbarvaminõ (tuu perrä, kuis as'aq tunnusõq käüvät), tuud uuritas ja tetäs katsit, et saiaq toolõ kinnütüst vai tuu hoobis ümbre kukadaq. Tüü tulõmusõs või ollaq tiidüsline teooria, miä avitas as'ost parõmpihe arvo saiaq ja asjo parõmpihe ette nätäq.
# Anatoomia

Inemise süä ja tävvüq
**Anatoomia** om botaanikan, zooloogian ja arstitiidüsen oppus elolisõ välimädsest ja sisemädsest ehitüsest, timä iho jakõ kujost ja kotussõst.
# Maatiidüs

**Maatiidüs** vai **geograafia** om tiidüsharo, miä uur luudusliidsi ja kultuuriliidsi nättüisi jaotust ja näidevaihõliidsi ruumiliidsi vaihõkõrdo Maa pääl.

Maatiidüse ku tiidüsharo luujas peetäs vanakreeka opõtlast Eratosthenest.

## Võromaa maatiidüs

* Võromaa
* Võromaa jõõq
* Võromaa järveq
* Võromaa mäeq ja oroq
* Võromaa suuq

## Maailma maatiidüs

* Ilmajaoq
* Ilmamereq
* Maailma maaq
* Maisõmaaq
* Maailma mereq
* Maailma keeleq
# Ökoloogia

**Ökoloogia** vai **keskkunnaoppus** vai **keskkunnatiidüs** om tiidüs, miä uur tuud, kuis elolisõq ja näide elokeskkund ütsütte mõotasõq. Ökoloogia uur ka ökosüstemme.
# Vana-Kreeka

Parthenon om üts parõmbit tähti Vana-Kreeka kultuurist
**Vana-Kreeka** vai **Antiik-Kreeka** vai **Muistidsõ-Kreeka** all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust. Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ, miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili, poliitikat, kooliharidust, filosoofiat, tiidüst ja kunsti, muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan.
# Keskaig

**Keskaig** om aoluujago Õuruupa vanaao ja vahtsõ ao vaihõl.

Õdagu-Õuruupan kest' keskaig 5. aastagasaast 15. aastagasaani.

Eestin loetas keskao alostusõs 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ joudsõvaq võõramaa ristisõdijaq.

Keskao lõpos om Eestin loet päämädselt kattõ sündmüst.

1. Reformats'ooni (lutõrlusõ) siiäqjoudmist 1520.–1530. aastagil, miä kahand' katoligu kerko tähtsüst tan.

2. 1558–1583 kestnüt Liivi sõta, miä häöt' Vanal-Liivimaal seenidseq riigikeseq (ordoriigi nink piiskopkunnaq).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Muistinõ aig** |   |
|
Kiviaig • Pronksiaig • Ravvaaig |
|   | **Aoluulinõ aig** |   |
|
Vanaaig • Keskaig • Vahtsõnõ aig • Kõgõ vahtsõmb aig |
# Seeneq

Seeneq
**Seeneq** (*Fungi*, *Eumycota*) om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist. Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist.

## Kaeq viil

* puraviguq
* piimäseeneq
* makõqseeneq
* limanutiq
* lehtreseeneq
* tśaukhainiguq
* kõrsseeneq
* nöpsiguq
* külmäseeneq
* rupiguq
* kärbläseseeneq
* tsirmiguq
* vaeliguq
* sampinjoniq
* tindiseeneq
# Koraan

Koraan
**Koraan** (araabia keelen أَلْقُرآن (al-qur'ān)) om muhamediuso pühäkiri. Koraanin ommaq kirja pantuq Allahi ilmutusõq Muhammadilõ aovaihõn 610-632.

Koraani panniq araabia keeles kirja Muhammadi ligimedseq. Pääle Muhammadi surma 632. aastagal kor'ati ülestähendüseq paarikümne aastaga kestel kokko. Ildampa tävvendedi noid kirävaihõmärke ja vabahellega, midä algusõn araabia kirän es olõq.

## Välislingiq

* Al-Quran (Koraan)
# Renessanss

Michelangelo Taavõt om renessansiaignõ kunstiteos
**Renessanss** (prantsusõkeelitsest sõnast *renaissance* 'vahtsõstsündümine') oll' Itaaliast alanu ja 14.-17. aastagasaal kestnü aig Õuruupa kultuuriluun. Tuul aol liiguti religioonikesksilt väärtüisilt inemisekeskse maailmapildi suunan.
# Valgustusaig

**Valgustusaig** (prantsusõ keelen *siècle des lumières*, s'aksa keelen *Zeitalter der Aufklärung*, inglüse keelen *Age of Enlightenment*, vinne keelen *Просвещение*) oll' aig 18. aastagasaa Õuruupan, ku usk kerkohe ja saisuisihe kahasi ja inämb naati väärtüstämä ratsionaalsõt mõtlõmist, demokraatiat, inemiseõiguisi ja tiidüst.

Valgustusao nimi om perit Voltaire'ilt ja Herderi Johann Gottfriedilt nink sai esiqeränis tunnõtus Kanti Immanueli artikliga "Miä om valgustus?"
# Arheq

*Halobacteria* sp. koloonia, ega rakk om umbõs 5 μm pikk.
**Arheq** om elotiidüse perrä rühm eloliidsi, kohe kuuluvaq elolidsõq ommaq umahuisi poolõst rakujüväldä eloliidsi ja rakujüväga eloliidsi vaihõpäälidseq.
# Pisiläne

Soolõkepikene (*Escherichia coli*) 25 000 kõrda suurõmbas tettült
**Pisiläne** vai **bakter** (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ, kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq.
# Protistiq

Protistiq
**Protistiq** (vai algeläjäq; ladina keelen *Protista*, *Protozoa*) ommaq elotiidüse perrä rakujüväga elolisõq, kiä kuulu-iq ei eläjide, ei kasvõ ei ka siini hulka. Protistiq ommaq suurõmbalt jaolt lihtsäq elolisõq, inämbüs näist ommaq üterakulidsõq.
# Hulgateooria

**Hulgateooria** om matõmaatiga haro, miä uur hulkõ.

Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. 20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria, miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs.