Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aastak

**Aastak** om aomõõt. Üts aastak om aig, miä kulus Maal üte tiiro tegemises ümbre Päävä. Aastaga pikkus om 365 ja 366 päävä vaihhõl. Lajõmban mõttõn või kõnõldaq kah mõnõ muu hod'otähe aastagast, nt. Jupiteri aastak om aig, miä kulus Jupiteril üte tiiro tegemises ümbre päävä.

Kallendriaastagan om 12 kuud. Tavalidsõn kallendriaastagan om 365 päivä, liigaastagan 366 päivä.

## Mõistatuisi aastaga kotsilõ

* *Üts tamm, katstõiskümme harro, õgah haroh nelli pessä, õgah pesäh säitse munna?* (Aestak, katstõistkümme kuud, nelli nädälit, säidse päivä. Setomaa, 1936.)
* *Üts puu, katstõiskümme ossa, egäl ossal neli pessä, egäl pesäl säidse munna, egäl munal esiq nimi?* (Ajastaig, kuu, nätäl, päiv. Urvastõ kihlkund, 1888.)

## Lätteq
# Maa (hod'otäht)

Pilt Maast, miä om tett Apollo 17 päält.
**Maa** (sümbol: ) vai **maakerä** om hod'otäht, mink pääl miiq elämiq. Tä om pääväsüstemi Päävä puult lukõq kolmas hod'otäht.
# Iispäiv

**Iispäiv** (lühendedült **I**) om nädäli edimäne päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Tõõsõpäiv

**Tõõsõpäiv** vai **tõsõpäiv** (lühendedült **T**) om nädäli tõnõ päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Kolmapäiv

**Kolmapäiv** (lühendedült **K**) om nädäli kolmas päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Neläpäiv

**Neläpäiv** vai **nelläpäiv** (lühendedült **N**) om nädäli neläs päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Riidi

**Riidi** (lühendedült **R**) om nädäli viies päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Puulpäiv

**Puulpäiv** vai **puulpühä** (lühendedült **Pu**) om nädäli kuvvõs päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Pühäpäiv

**Pühäpäiv** (lühendedült **Pü**) om nädäli säitsmes (perämäne) päiv.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Nätäl

**Nätäl** om aomõõt, miä om pikemb ku päiv ja lühemb ku kuu. Sjoo ilma aigo loetas inämbüisi nädäli pikkusõs säidse päivä.

| Nädälipääväq |
| --- |
| Iispäiv | Tõõsõpäiv | Kolmapäiv | Neläpäiv | Riidi | Puulpäiv | Pühäpäiv |
# Päiv

**Päiv** (sümbol: ) om täht, miä om pääväsüstemi keskel ja and 98.6% timä massist. Maa ja muu mateeriä tiirotas timä ümbre.

Päiv nõsõs
## Mõistatuisi päävä kotsilõ

* *Mõrs'a ehis mõtsa takan, peotäüs pirdõ käen?* (Päiv. Urvastõ kihlkund, 1890.)
* *Mõrs'a mäe takah, pirand pirda käeh?* (Päävä nõsõminõ. Vahtsõliina kihlkund, 1887.)
* *Kuldkerä kopli keskel?* (Päiv. Urvastõ kihlkund, 1958.)
* *Mõrs'a tulõ tarrõ, ei liiguta ust ei akant?* (Päiv. Põlva kihlkund, 1889.)
* *Hamõ väläh, käüs tarõh?* (Päiv. Setomaa, 1928.)
* *Üts kullanõ võti käänd kõik (ussõq) vallalõ?* (Päiv paistus egast mulgust sisse. Räpinä kihlkund, 1895.)

## Lätteq
# Kallendri

**Kallendri** vai **kalendre** om aoarvamisõ süstem, mink perrä andas nimmi aovaihilõ, hariligult päivile. Sääntsit nimmi kutsutas kuupäivis. Kallendri tsükliq ommaq tihtipääle sünkroniseeridüq taivakihhi liikmisega.

Sakõstõ kutsutas kallendris kah hariligult paprõ pääle tükütüt asja, kohe kuupääväq ommaq üles märgidüq (lavvakallendri, sainakallendri jt.).

## Kaeq viil

* Gregoriusõ kallendri
* Rahvakallendri
* Sirvikallendri
# Kuupäiv

**Kuupäiv** om nimi, miä andas pääväle tuu kallendrisüstemi perrä. Kuupäävä perrä om võimalik üttemuudu arvo saiaq, määnest aastaga päivä mõtõldas. Kattõ kuupäivä saa võrrõldaq: üteldäq, kumb näist ja kupall'o om inne tõist. Näütüses Gregoriusõ kallendri perrä om määntsegi aastaga 13. lehekuu päiv kümme päivä peräst 3. lehekuu päivä.

Inämbüsen kallendriin om kuupääväl kolm ossa: päävä järekõrranummõr kuun, kuu ja aastak. Noilõ kolmõlõ osalõ võidas viil mano pandaq tõisigi, nt. nädälipäiv. Aastakkõ loetas hariligult määntsestki kokkolepütüst sündmüsest pääle. Näütüses sirvikallendrin om tuus võet Billingeni katastruuf.

Tõnõkõrd mõtõldas kuupäävä all päävä nimme ilma aastagaarvolda. Tuuga saa päävä pandaq paika ütel viiel kallendriaastaga piiren. Näütüses 24. piimäkuu päiv om egäl aastagal jaanipäiv.

## Kuupäivi kirotamisõst

Kuupäivi kirotamisõs pruugitas päävä järekõrranumbrõ ja aastagaarvo jaos inämbüisi arvõ. Kuu võidas kirotaq nii sõnno kui arvõga. Hariligumbaq kuupäivi kirotamisõ võimalusõq ommaq järgmädseq:

* 13. lehekuu päiv 2006,
* 13. lehekuud 2006,
* 13.05.2006.
# Kuu

Täüskuu Maa põh'apuulkerält kaiaq
**Kuu** (sümbol: ) om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa. Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret.
# Tähetiidüs

**Tähetiidüs** vai **astronoomia** om tiidüsharo, miä uur taivakihhi ja näide süstemme ni kosmilidsõ hajoainõ ehitüst, liikmist ni arõngut.

## Võro- ja Setomaalt perit tähetiidläseq

Tunnõtumbaq Võromaalt perit tähetiidläseq ommaq Raudsaarõ Hugo ja Kasagu Enn.
# Puutri

Columbia supõrpuutri NASA uurmisinstituudin
**Puutri** vai **kompuutri** vai **arvodi** om elektroonilinõ massin, miä tüütles teedüst käske perrä, miä tälle andasõq.

## Kaeq viil

* Personaalpuutri

## Välislingiq

* Inglüse-võro puutrisõnaraamat
* Võrokeelidse tarkvara kodoleht
# Käänüjuun

Põh'akäänüjuun
Lõunõkäänüjuun
**Käänüjuun** om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl).

## Kaeq viil

* Nabajuun
* Maavüü