Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rooma

|  |
| --- |
| **Rooma** |
|

---

 |
|  Rooma Colosseum

---

 |  |
| Riik: Itaalia |
| Suurus: 1285 km² |
| Elänikke: 2 875 472 (2017) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 41°54′ N 12°30′ E |  |
|  Kon Rooma Itaalian om |

August Fischer (1895)
**Rooma** om Itaalia pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Taa om Apenniini puulsaarõ pääl Tevere (Tiberi) jõõ veeren.

Rooma om Lazio maakunna ja Città metropolitana di Roma Capitale valitsõmiskeskus.

## Aolugu

Rooma nimi tulõ etruskidõ ruma sugukunna vai Tevere inne etruskiid olnuq nime Rumon perrä.
# 1982

**1982.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10195.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1982 ilmunuq raamaduq
* 1982 ilmunuq albomiq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# Niigriq

Gambia niigrilatsõq
Niigridõ algnõ elomaa Afrikan
**Niigriq** (ka **mustanahalidsõq**) ommaq tummõ nahavärviga põliseläniguq ja näide perrätulijaq mujjal ilman. Ameeriga Ütisriigen arvatasõq näide hulka inämbüisi ka mulatiq ni uma maa mustanahaliidsi kutsutas sääl afroameerikläisis.

## Sõna *niigri*

Võro keelen pruugitas sõnna *niigri* (ja eesti keelen *neeger*) päämidselt Afriga tummõnahalidsõ (niigrirassi kuuluva inemise) kotsilõ, a täämbätsel aol peetäs seod sõnna mõnikõrd (näütüses mustanahaliidsi hindä puult) solvavas.

Võro sõna *niigri* om peri s'aksa sõnast *Neger*, miä ummakõrda tulõ prantsusõ sõnast *nègre*, mink põh'as om ladinakiilne umahussõna *niger* 'must'. Nii s'aksa- ku ka prantsuskiilne sõna om seo ilma aigo halvustava maiguga. Hispaania ja portugali keelen tähendäs *negro* lihtsähe musta värmi ni om pall'odõn riigen egäpäävätsen tarvitusõn.

## Välislingiq

* Eesti keele instituut: sõnal «neeger» ei ole solvavat tähendust
* Urmas Sutrop. «neeger» on eesti keeles kindlasti halvustav
* Linnar Priimägi. Kuni elab ema veel, alles on ka emakeel
* Kari Käsper. «neeger» ja «mustlane» meedias
* Linnar Priimägi. Neegri-küsimusest. Keel ja Kirjandus 2013/1
* "Neeger" on muutunud solvavaks
* Aivar Aotäht. Süsimustad neegrid süsimustades kaabudes
# 20. vahtsõaastakuu päiv

**20. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 20. päiv.

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1894 - Kuusõ Friedrich, koolijuhataja ja oppaja
* 1927 - Mähari Aksel, kultuuri- ja seldsitegeläne
* 1927 - Siilivasõ Karl, aoluulanõ, akadeemik
* 1944 - Villa Rein, kultuuritegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1978 - Tammõ Albert, Moostõ vallavanõmb ja Põlva kerko hõrilamängjä

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# Ilma lämmämbäsminek üle ilma

Keskmädse lämmüse suurõnõminõ 1880-2020
**Ilma lämmämbäsminek üle ilma** om Maa pinnalähkodsõ õhu ja suurimerri vii keskmädse lämmüse suurõnõminõ 20. aastagasaa keskpaigast pääle. 20. aastagasaa seen om tuu lämmüs suurõmbas lännüq 0,74 ± 0,18 °C võrra.
# Briti impeerium

Maaq, miä kunagi Briti impeeriumi ala ommaq kuulunuvaq
**Biti impeerium** oll' riik 16. aastagasaast 20. aastagasaani, midä valitsõdi Ütiskuningriigi puult nink kohe kuuluvaq dominjooniq, kolooniaq, protektoraadiq, mandaadiq, ja tõsõq territooriumiq. Tuu tekkü, ku Inglüsmaa sai hindäle 16. aastagasaa lõpon ja 17. aastagasaa alostusõn kolooniaq ja kauplõmispostiq. Uma tippaigsõ suurusõ poolõst om tä kõgõ suurõmb impeerium, miä aoluun ülepää olnuq om. Inämb ku sada aastakka oll' tä maailma kõgõ suurõmb riik. Impeeriumi aig sai otsa 1997. a., ku Hong Kong annõti üle Hiina Rahvavabariigile.
# Namiibia

**Namiibia**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Namiibia lipp | Namiibia vapp |

 |
|  |
| **Riigikiil** | inglüse kiil |
| **Pääliin** | Windhoek |
| **Suurus** | 825 418 km² |
| **Rahvaarv** | 3 092 816 (2025) |
| **Internetitunnus** | .na |

**Namiibia**, ammõtlidsõlt **Namiibia Vabariik**, om Lõunõ-Afriga riik. Namiibia pääliin om Windhoek.

## Aolugu

## Poliitiga

Presidendis valiti 2024. aastagal Netumbo Nandi-Ndaitwah.

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Õli

Sünteetiline moodoriõli.
**Õli** om ollus, miä rasva sisen lahustus a vii sisen eiq, nink miä tarõlämmän om vetel. Õlin om pall'o hüdsäsnigu ja vesäsnigu aadomit, a veidüq hapasnigu aadomit.