Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ameeriga vabahussõda

Ameeriga vabahussõda
**Ameeriga vabahussõda** (1775–1783; inglüse keelen *American Revolutionary War* vai *American War of Independence*) oll' sõda, miä alost' Suurbritannia kuningriigi ja timä kolmõtõist Põh'a-Ameeriga koloonia vaihõl nink minkast tull' suurõmb sõda mitmidõ Õuruupa suurriike vaihõl. Sõa lõpos tunnistõdi Ameeriga Ütisriike sõltumatust Suurbritanniast.
# Argentina

**República Argentina**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Argentina lipp | Argentina vapp |

 |
| *Riigi tunnuslausõq: En unión y libertad* |
|  |
| **Riigikiil'** | hispaania kiil' |
| **Pääliin** | Buenos Aires |
| **President'** | Milei Javier |
| **Pääministri** | Mauricio Macri |
| **Suurus**  - Kokko  - % vett | maailma maiõ hulgan 8 2 766 890 km² 1,1% |
| **Rahva hulk**  - Kokko  - Tihehüs | maailma maiõ hulgan 31. 38 592 150 13/km² |
| **Hindäperi** | 9. hainakuu päiv 1816 |
| **Raha** | Argentina peso (ARS) |
| **Aovüü**  - suvõaig | UTC-3 UTC-3 |
| **Riigihümn'** | Himno Nacional Argentino |
| **Internetitunnus** | .ar |
| **Telefonikuud'** | 54 |

**Argentina Vabariik** (hispaania keelen *República Argentina*) om Lõunõ-Ameeriga riik. Argentina naabrimaaq ommaq Boliivia, Brasiilia, Tsiili, Paraguay ja Uruguay. Argentina om pindala poolõst maailman katsas kõgõ suurõmb riik, päält Brasiiliat Lõunõ-Ameerikan tõõnõ kõgõ suurõmb.

Argentina om Ütistünüisi Rahvidõ asotajaliigõq ja om üts G20 maid. Mõnikõrd kõnõldas Argentinat, Brasiiliat ja Tsiilit, et nuuq ommaq ABC-riigiq. 20. aastagasaa alostusõn oll' Argentina maailma rikkampi maid, ildampa om majandus kehvemb olnuq, om olnuq mitmit majanduskriise.

Argentinan mängitäs spordist kõgõ rohkõmb jalgpalli. Argentina miihi jalgpallikogondus om võitnuq maailmameistrevõistlusõq (1978, 1986, 2022) ja olümpiämängoq. Argentinlaisi Maradona Diegot ja Messi Lionelli om peet maailma kõgõ parõmbis jalgpallimängjis.

Argentina provindsiq
Salta
# 23. rehekuu päiv

**23. rehekuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 296. päiv (liigaastagal 297. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1901 - Univere Aili, keeletiidläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1933 - Matthissoni Otto Gustav, köstre, kihlkunnakooli juhataja ja seldsitegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# 1976

**1976.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10189.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* ...

### Muial ilman

* ...

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 2. lehekuu päiv – Oti Anneli, eesti poliitik

### Eesti inemiseq

* 1. joulukuu päiv – Õunapuu Lauri, perimüsmuusik

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

* 1976 ilmunuq raamaduq
* 1976 ilmunuq albomiq

20. aastagasada| 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 |
| 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 |
| 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 |
| 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 |
| 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | 1950 |
| 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 |
| 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 |
| 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 |
| 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 |
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |

Aastagasaaq| 10. i.m.a. | 9. i.m.a. | 8. i.m.a. | 7. i.m.a. | 6. i.m.a. | 5. i.m.a. | 4. i.m.a. | 3. i.m.a. | 2. i.m.a. | 1. i.m.a. |
| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. |
| 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. | 28. | 29. | 30. |
# 13. süküskuu päiv

**13. süküskuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 256. päiv (liigaastagal 257. päiv).

## Sündmüseq

### Võro- ja Setomaal

* ...

### Eestin

* 1922 – registreeriti Eesti Kiränikke Liit, mink juhis valiti Tuglasõ Friedebert.

### Maailman

* 1503 – Michelangelo alost' tüüd Taaveti kallal.

## Sündünüq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* 1811 – Mickwitzi Carl, haridustegeläne
* 1931 – Marani Rein
* 1962 – Õnnõpalu Tõnu, kirämiis, luulõtaja ja ümbrepandja

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### Võro- ja Setomaa inemiseq

* 1973 – Heeringe Hindrik, koolimiis ja seldsitegeläne

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Pühäq ja tähtpääväq

* ...

## Välislingiq

* BBC taa päävä kotsilõ
# The Beatles

*The Beatles* 1964. a. Ülevän: Lennoni John, McCartney Paul, all:
Harrisoni George, Starri Ringo.
**The Beatles** oll' pop- ja rokkansambli Liverpoolist, Inglüsmaalt, miä tull' kokko 1960. aastagal ja mänge ütte 1970. aastagani. Päämädselt mängeväq sääl Lennoni John (rütmikitra, laul), McCartney Paul (basskitra, laul), Harrisoni George (soolokitra, laul) ja Starri Ringo (trummiq, laul). Ku ansambli lakja läts', naksiq liikmõq soolokarjääri tegemä.

*The Beatles'*it peetäs ütes aoluu kõgõ kuulsambas ansamblis ja näide muusikat om maailman kõgõ inämb müüd.

## Albomiq

* Please Please Me (1963)
* With the Beatles (1963)
* A Hard Day's Night (1964)
* Beatles for Sale (1964)
* Help! (1965)
* Rubber Soul (1965)
* Revolver (1966)
* Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (1967)
* Magical Mystery Tour (1967)
* The Beatles (1968)
* Yellow Submarine (1969)
* Abbey Road (1969)
* Let It Be (1970)
# Stokholm

|  |
| --- |
| **Stokholm** |
|

---

 |
| Stockholm  |
|

---

 |  |
| Riik: Roodsi |
| Suurus: 209.12 km² |
| Elänikke: 829 417 (2009) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 59°21′ N 18°04′ E |  |

**Stokholm** (ka **Tokholm**, roodsi keelen *Stockholm*) om liin ja vald Roodsi keskjaon Õdagumere veeren ja üteliidsi Roodsi pääliin. Elänikke om Stokholmin 825 057, Suur-Stokholmi piirkunnan, miä vastas tervele maakunnalõ, om elänikke päält katõ mill'ona.

Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament.

### Pilte Stokholmist

* Vanaq majaq vanaliina Stortorgetil
* Stokholmi Grand Hôtel
* Stokholmi avalik raamadukogo
* Nordiska Kompanieti kaubanduskeskus
* Kungstornen
* Lõunõpoolinõ Riddarholmeni sild
* Hötorgeti ehitüseq, kaet Sveavägenilt
* Kaubandushuulits Drottninggatan