Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# UTC

**UTC** (inglüse k *Universal Time Coordinated*) om üleilmalinõ aig aastagast 1972. Inne tuud oll' keskmäne pääväaig GMT (*Greenwich Mean Time*). UTC aigo andvaq raadiosaatjaq egä täüstunn.
# Maapäälidseq koordinaadiq

**Maapäälidseq koordinaadiq** vai **maatiidüslidseq koordinaadiq** ommaq maapäälidse punkti nukk-koordinaadiq.

Maatiidüslidse lakk'usõ ja pikkusõ abil määrätäs määntse taht punkti kotus maakerä pinnal vai kaardi pääl. Maapäälitside koordinaatõ löüdmises pruugitas pääväjuuni ja rööbitsit.
# Ladina kiil

|  |
| --- |
| Ladina kiil |
| Kõnõldas | vanalaol Rooma riigin, keskaol ja varahadsõl vahtsõl aol Õuruupan |
| Kõnõlõjit | - |
| Ammõtlinõ kiil | Vatikanin |
| Keeletiidüsline rühmitüs |
| Kiilkund | indoõuruupa |
| Keelerühmäq | itali latiini-faliski |
| Keelekoodiq |
| ISO 639-1 | la |
| ISO 639-2 | lat |
| ISO 639-3 | lat |

**Ladina kiil** (*lingua Latina*) om indoõuruupa kiili itali rühmä kiil. Taast ommaq arõnuq romaani keeleq.

Ladina kiil ku Rooma ammõtlinõ kiil oll' üts kõgõ tähtsämbit vanaao kiili. Keskaol püssü taa ku kerigu- ja tiidüskiil, a ildampa taad nain valdkunnõn inämb pruugita-as. Seo ilma aigo pruugitas ladinakeelitsit nimitüisi ja terminiid viil näütüses arstitiidüse ja bioloogia vallan.

Vatikanin um ladina kiil ammõtlinõ kiil.

## Kaeq ka

* Ladina kiri

## Välislingiq

* Ladinakeeline Vikipeediä
* Egänädäliseq ladinakeelidseq uudisõq Soome YLE Radio 1-n
# Maa

**Maa** om määnegi piirkund maailman, miä om poliitilidsõlt vai maatiidüslidselt kuigimuudu tõisist erälde. Sakõstõ üteldäs "maa" riike kotsilõ (nt. S'aksamaa, Vinnemaa, Prantsusmaa), a maa või ollaq ka sääne piirkund, miä hindäperi olõ-iq (nt. Sotimaa, Lapimaa, Ingerimaa).
# Aovüü

**Aovüü** om 15 pikkuskraadi lakjunõ ütelt puult tõsõni küündüv "riba" Maakeräl, kon om üts ja sama kelläaig – vüüaig. Aovöid om 40.

Maa aovüüq 2007. aastaga saisoga
# Suvõaig

**Suvõaig** om vüüaost üte tunni jago illatsõmbas nihutõt kelläaig. Õuruupan mindäs üle suvõaolõ urbõkuu viimätsel pühäpääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 3:00) ja tagasi vüüaolõ mindäs rehekuu viimätsel pühapääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 4:00). Sis keerähtäseq kelläq tunni jago tagasi. Mitteammõtlidsõlt nimetedäs vüüaigo ka talvõaos.

Suvõao tarvitust peetäs tarvilidsõs, selle et inemiseq toimõndasõq sis inämb aol, kuq paistus luuduslik valgus. Niimuudu hoitvaq inemiseq eelektrienergiät kokko.

Suvõao mõttõ pakk' vällä Franklini Benjamin 1784. aastagal. Tä tahtsõ inemiisil kündlit kokko hoitaq.

Eesti läts' edimäst kõrda suvõaolõ 1917. aastagal hainakuu 14. pääväl (ildampa viil mõlõmba S'aksa okupatsiooni aigo ja lõpligult 1981. aastagal mahlakuu 1. pääväl. Täämbädsel pääväl tarvitõdas suvõaigo põh'apuulkeräl Kanadan, Ameeriga Ütisriigen ja Õuruupa riigen ni lõunõpuulkeräl Austraalian, Vahtsõl Meremaal, Paraguayn, Tsiilin ja Brasiilian. Vinnemaa olõ-õi lännüq inämb suvõao pääle aastagast 2011.

Suvõao pääle lääväq üle kõik Õuruupa Liido riigiq, selle et siseturu hääs om terven Õuruupa Liidon ütine kuupäiv ja suvõao alostusõ kelläaig.
# Erie järv

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  **Erie järv** |  |

 |
|  |
|  | **Valgala maaq** |  |  Kanada  USA |
|  | **Järve juuskvaq** |  | Detroiti jõgi |
|  | **Järve suurus** |  | 25 821km² |
|  | **Pikkus** |  | 388 km |
|  | **Lakjus** |  | 82 km |
|  | **Keskmäne süvvüs** |  | 19 m |
|  | **Kõgõ suurõmb süvvüs** |  | 64 m |
|  | **Vii hulk** |  | 490km³ |

**Erie järv** om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.

|  Suur järvistü |
| --- |
|
Erie järv - Huroni järv - Michigani järv - Ontario järv - Ülembjärv |
# Ristiusk

*Mäejutus*. Taani kunstnigu Blochi Carl Heinrichi maal, 1890.
**Ristiusk** vai **krõstlus** om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas **ristiinemiisis** vai **ristirahvas**.

## Kaeq viil

* Piibli
* Vana Testament
* Vahtsõnõ Testament
* Mi Esä
* Kerik
# Rio de Janeiro

|  |
| --- |
| **Rio de Janeiro** |
|

---

 |
| Riik: Brasiilia |
| Suurus: 1260 km² |
| Elänikke: 7 050 472 (2007) |
|

---

 |
| koordinaadiq: 22°54′ S 43°14′ W |  |
|  Kon Rio de Janeiro Brasiilian om |

**Rio de Janeiro** om Brasiilia suurusõ poolõst tõnõ liin pääle São Paulot. Tä oll' Brasiilia pääliin piaaigu kats aastagasata: 1763-1822, ku tuu oll' Portugali koloonia, nink 1822-1960, ku Brasiilia oll' hindäperi riik. Aastagil 1808-1821 oll' Rio de Janeiro Portugali impeeriumi pääliin.
# Hernetõbi

Hernidega poiss
**Hernetõbi** vai **herneq** vai **nõstvaq** om külgenakkaja tõbi inemiisil, midä tekütäseq kats viirusõvarianti: *Variola major* ja *Variola minor*. Tõvõ nimi ladina keelen om *Variola* vai *Variola vera*. Tõvõ käügin tekküseq naha pääle herneterä suurudsõq villiq.
# Chicago

|  |
| --- |
| **Chicago** |
|

---

 |
|  Chicago

---

 |  |
| Riik: Ameeriga Ütisriigiq |
| Suurus: 234.14 sq mi (606.42 km2) km² |
| Elänikke: 2,716,450 (2017) |
|

---

 |
| koordinaadiq: W\_00\_W\_type:city 41.8781°°′ N 87.6298° W°00′ W |  |
|  Kon Illinois osariigin om |

**Chicago** om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri-, rahandus-, kultuuri- ja meelelahotuskeskus.
# Wałęsa Lech

**Wałęsa Lech** (**Lech Wałęsa**, sündünüq 1943) om Poola poliitik nink innestine ammõdiütisüseaktivist ja inemiseõiguisi iist võitlõja. Tä oll' Solidaarsusõ (perästsõaaigsõ hummogu-Õuruupa edimädse sõltumalda ammõdiütisüse) üts luuja ja juht. 1983. a. sai tä Nobeli Rahoavvohinna. Aastagil 1990-1995 oll' tä Poola president.