Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Abort

**Abort** om embrüo vai lootõ imäkuast vällätulõk inne sündümist. Abordi pääle jääs naanõ latsõst ilma, rasõhus lõpõs.

Aborti om kattõ eri tüüpi:

* Ärqviskaminõ, kuq abort juhtus esiqhindäst, kutstas ka *mantviskamisõs* vai *ärqhiitmises*. Eesti keelen pruugitas ka sõnna *nurisünnitus*.
* Ärqhäötämine, kuq lats võetas mant ärq. Tuun tähendüsen om *abort* ka rahvakeelen.

Ärqviskamine tulõ määndsestki haigusõst vai periligust hädäst. Rahvakeelen tähendäs *abort* päämädselt ärqhäötämist.

## Aolugu

Abordil om pikk aolugu. Kõgõ vanõmb kirälik tunnistus ärqhäötämise kotsilõ om peri Vanast-Hiinast, umbõs 500 aastakka inne miiq aoarvamist. Inne 18. aastagasata es olõq häid latsi ärqhoitmisõ nõvvõ (näütüses kondoomõ) olõman, selle oll' latsõ mant är võtminõ sündümise ärqhoitmisõs tävveste harilik. Lats häötädi ärq näütüses elävähõpõga, tõõnõkõrd huhati imäkota kuuma õliga vai juudi kihvtist taimõseko.

Seoniqaoniq vaiõldas, kas aborti pidänüq lubama vai kiildmä. Tõõsõq pidäväq tuud inemise tapmisõs, tõõsõq ütleseq, et loodõq ei olõq viil elon inemine. Eri riigen ommaq abordi kotsilõ vällä ant eri säädüseq, miä ommaq ka ao joosul muutunuq.

## Abordi tegemine Eestin

Päält oholidsi variantõ om latsõ häötamises kats võimalust:

* Tabletivõtminõ – võtat roho sisse ja rasõhus lõpõs. Tuuga või üten kävvü näütüses vere juuskmine ja kõtuhalu;
* Kirrurgilinõ – embrüo vai loodõq võtõtas vällä opõratsiooniga.
# Lõvi

Esäne lõvi Namiibian
**Lõvi** (*Panthera leo*) om suur kiskja, kiä eläs Afriga savannõn ja puulkõrbin nink India õdaguosan. Lõvi om kassi sugulanõ.

Lõvi tiinüs kest keskmädselt 108 päivä.
# Õuruupa

Õuruupa ilmaruumist kaiõn
**Õuruupa** vai **Õuropa** (vai ka **Euruupa** vai **Europa**) om üts kuvvõst ilmajaost.

Õuruupast põhja jääs Põh'a-Iämeri, õdagu poolõ Atlandi suurmeri, lõunahe Vaihõmeri ja hummogu poolõ Aasia. Õuruupa ja Aasia piir om küländki tinglik, inämbüisi loetas, et tuu lätt Uurali mäki, Uurali jõkõ ja Kaspia merd pite.

Õuruupa suurus om 10 180 000 kruutkilomiitrit, tuu katt umbõs 2% Maa pinnast. Ilmajakõst om suurusõ poolõst Õuruupast vähämb õnnõ Austraalia ja Okõaania.

|  Õuruupa maaq |
| --- |
| **Hindäperi riigiq:**
Albaania | Andorra | Austria | Belgiä | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasastan | Kosovo | Kreeka | Küprüs | Leedu | Liechtenstein | Luksõmburk | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montõnegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põh'a Makõdoonia | Roodsi | Rumeeniä | S'aksamaa | San Marino | Serbiä | Slovakkia | Sloveeniä | Soomõ | Sveits | Taani | Tsehhi | Türgü | Ukraina | Ungari | Valgõvinne | Vatikan | Vinnemaa | Ütiskuningriik
**Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ahunamaa | Baskimaa | Baskiirimaa | Bretagne | Fääri saarõq | Gagauusia | Galiitsia | Gibraltar | Inglüsmaa | Kar'ala | Kataloonia | Komimaa | Korsiga | Krimm | Kõmrimaa | Mani saar | Marimaa | Mordvamaa | Sotimaa | Tatarimaa | Tšuvašimaa | Udmurdimaa | Vojvodina |

**Ilmajaoq**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Aasia |  Afriga |  Ameeriga |
|  Antarktiga |  Austraalia ja Okõaania |  Õuruupa |
# Tsintsilja

*Chinchilla lanigera*
**Tsintsilja** (ladina keelen *Chinchilla*) ehk **villakhiir** om Lõunõ-Ameeriga jüräjide pereq, kohe kuulus kats liiki.

Tsintsiljaq ommaq üüsidse eloviiega.
# Hiir

Kodohiir (*Mus musculus*)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *Seo artikli om näriliste seltsi perest; puutrisäedüse kotsilõ kaeq Puutrihiir.* |

---

**Hiir** (*Mus*) om näriliisi seltsi (*Rodentia*) hiirlaisi sugukunda (*Muridae*) kuuluv eläjide pereh.

Peren ommaq 30 liiki, kõgõ levinümb om kodohiir (*Mus musculus*).
# Rott

Rotiq häötäseq ka inemise söögivarru.
**Rott** (*Rattus*) om hiirläisi sugukonna jüräjide perekund.

## Süümine

Tä süü hulga ja piäaigu kõkkõ, kõgõ sakõmbahe villä ja söögijääke.

## Eloviis

Rott eläs karjan. Tä saa toimõ egäsugutsin olodõn. Tä om hää ujoja. Rott liigus uma maa-ala päält harva vällä, selle et tä tiid, et lähkült om keremb saaki püüdäq. Tälle ei miildüq kõva mürä.

## Siginemine

Imäne rott paaritas mitmõ esätsega. Egän pesäkunnan om 6-12 poiga. Joba kolmä nädäli peräst võivaq nuuq pujaq ummakõrda perrätulõjit saiaq. Aasta joosul poignõs imäne rott mitmit kõrdu ja või saiaq esiki 800 poiga.

## Levimine

Inämbüs liike eläseq Lõunõhummogu-Aasian ja Afrikan. Rotiq ommaq kõgõsüüjäq ja sääl, kon näid om hulga, häötäseq nä inemise söögivarru.

## Muu põnnõv

Eestin eläs kats rotiliiki: kodorott ja rändrott. 2021. aastagal valiti rott Eestin aasta eläjäs.

## Lätteq
# Inka impeerium

Inka impeerium tippaol
**Inka impeerium** oll' kõgõ suurõmb riik Ameerikan inne Kolumbust. Riigi valitsõmis- ja sõalinõ keskus oll' Cusco, miä s'oo ilma aigu om Peruun.