Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Meretsiga

Meretsiga
Angoora tõugu meretsiapoig
**Meretsiga** om jürräi ni kodoelläi. Nääq eläseq umbõs 8-10 aastat. Kihä pikkus om 30 cm. Meretsia tiinüs kest keskmädselt 2 kuud ni kõrragaq sünnüs 2-4 poiga. Meretsiga või ollaq valgõ vai kõlladsõ-musta plakliganõ. Meretsia periolõk om seeniqmaaniq tiidmäldäq.
# Jänes

Leto vai liitva vai nurmõjänes
**Jänes** (*Lupus*) om perekund, kiä kuulus jänesliidsi seldsi jänesläisi sugukunda.

"Eläjide elo" perrä om jänese pere perisjänesläisi alambsugukunna ainukõnõ pere. Sinnäq kuulus 15 liiki, kiä asusõq innekõkkõ parasvüütme vallamaastikõn ja mõtson. Ütsiguq liigiq eläseq kõrbõst kooniq tundraniq, ka Gröönimaal ja Taimõri järve veeren. Kõgõ mitmõsugudsõmbaq ommaq nä Põh'a-Ameerikan, a Lõunõ-Ameerikan näid olõki-iq.

Eestin eläseq 32 jäneste liigist nurmõ- ja mõtsajänes. Mõlõmbaq sööväq suvõl kasvi, talvõl puiõ ja puhmõ ossõ, kuurt ja võrsit, rikkõn nii ka viläpuid. Nä esiq ommaq söögis mitmõlõ kiskjalõ.

Karv om jänesil inämbüisi pruunikashall. Talvõl muutuvaq pall’oq jäneseq hellembäs, mõtsajänes ja ameeriga jänes valgõs (õnnõ kõrvaotsaq jääseq mustas). Jäneseq toimõndasõq päämidselt üüse, meelist ommaq kõgõ parõmbahe lännüq haistminõ ja kuulminõ. Nä ommaq küländ paigapäälidseq, a tundran ja Gröönimaal eläseq rändäjäq jäneseq. Ku om hää vari, sis nä ei joosõq, a käkväq hindä ärq.

Mõnõq liigiq ommaq tähtsäq uma kahunaha poolõst. Kõik Põh'a-Ameerikan eläväq liigiq ommaq jahieläjäq. Nä võivaq inemiselegi edesi andaq ohtliidsi haiguisi, näütüses tulareemiat, niisamatõ kandaq puutäie, kink käest umakõrda haiguisi saiaq või.
# Lõunõ-Ameeriga

Lõunõ-Ameeriga
Lõuna-Ameeriga ilmaruumist kaiõn
**Lõunõ-Ameeriga** vai **Lõuna-Ameeriga** om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Põh'a-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao.

Lõunõ-Ameeriga suurus om 17,84 mill'onat kruutkilomiitrit.

| Maisõmaaq |
| --- |
| Afriga - Antarktis - Austraalia - Õuraasia - Lõuna-Ameeriga - Põh'a-Ameeriga |
# Madagaskar

**Madagaskar**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Madagaskari lipp | Madagaskari vapp |

 |
|  |
| **Riigikiil** | malagassi kiil |
| **Pääliin** | Antananarivo |
| **Suurus** | 592 796 km² |
| **Rahvaarv** | 31 964 956 (2024) |
| **Internetitunnus** | .mg |

**Madagaskar**, ammõtlidsõlt **Madagaskari Vabariik**, om Hummogu-Afriga riik. Madagaskari pääliin om Antananarivo.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |
# Afriga

Afriga ilmaruumist kaiõn
**Afriga** vai **Afrik** om üts kuvvõst ilmajaost. Timä ala kuulussõq Afriga maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq.

Afriga suurus om 30 244 050 kruutkilomiitrit, Õuruupast om tä umbõs kolm kõrda suurõmb.

Afriga om kõgõ lämmämb ilmajago.

|  Afriga maaq |
| --- |
|  **Hindäperi riigiq:**
Alžeeriä | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Cabo Verde | Djibouti | Egüptüs | Ekvatoriaal-Ginea | Elevandiluurand | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Ginea | Ginea-Bissau | Kamõrun | Kenya | Kesk-Afriga Vabariik | Komooriq | Kongo Demokraatlik Vabariik | Kongo Vabariik | Lesotho | Libeeriä | Liibüä | Lõunõ-Afriga Vabariik | Lõunõ-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Nigeeriä | Niger | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesiä | Uganda | Zimbabwe
 **Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq:**
Ceuta | Mayotte | Pinisaarõq | Puntland | Somaalimaa | Õdagu-Sahara  |

**Ilmajaoq**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Aasia |  Afriga |  Ameeriga |
|  Antarktiga |  Austraalia ja Okõaania |  Õuruupa |
# Kodorott

Kodorotiq Hagenbecki eläjäaian Hamburgin.
**Kodorott** (*Rattus rattus*) vai **mustrott** om hiirläisi sugukunna roti perrekunna jürräi.

## Elopaik

Kodorott eläs luudusligult Indian. Säält jõudsõ kodorott laivoga Euruupahe ja edesi Eestimaalõ 13. aastagasaal. Rändrott om kodoroti muialt vällä ajanuq, õnnõ Hummogu-, Lõunõ- ja Lõunõhummogu-Eestihte om tedä viil alalõ jäänüq.

## Vällänägemine

Kodorott.
Kodorott om umbõs 15-25 cm pikk ja kaald 190-250 grammi. Tä om häste tummõ karvaga, hand om kihäst pikemb, kõrvaq ja silmäq ommaq suurõq, nõna terräv, hand roosa. Kodorott om üüsidse eloviiega elläi.

## Lätteq
# Rändrott

Rändrott om pruunikat karva.
**Rändrott** (*Rattus norvegicus*) vai võhr (võro keeli ka võhl) om hiirläisi sugukonna roti perrekunna jürräi. Rändrotti kutsutas ka hahk, pruun, harilik vai aidarott.

## Vällänägemine

Rändrotil om hand lühemb ku kihä. Tä karv om hellemb ja kõrvaq lühembäq ku kodorotil. Tä om suurõmb ku kodorott. Tä om 18-25 cm pikk. Esädse roti kaal om umbõs 550 g, imätsel 350 g.

## Elokotus

Rändrott jõudsõ Euruupahe 16. aastagasaal ja Eestimaalõ 18. aastagasaal. Sääl, kohe tä jõudsõ, ai tä kodoroti vällä. Tedä lövvüs üle Eesti. Lõuna- ja Ida-Eestin eläs tä kodorotiga kõrvuisi, muial ütsindä.

## Lätteq