Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 500-luku

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

**500-luku** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 500–599.

## Tapahtumia

* Ajanlaskua aletaan laskea Jeesuksen oletetusta syntymästä.
* Mons Badonicuksen taistelu: Keltit löivät anglosaksit Englannissa.
* Persian šaahi Khosrau I perusti ensimmäisen akatemian.
* Irlantilaiset valloittajat ja siirtolaiset muuttivat Kaledoniaan (tunnetaan myöhemmin nimellä Skotlanti).
* Glendaloughin luostari perustettiin Irlannissa.
* Zen-buddhalaisuus tuotiin Vietnamista Kiinaan.
* Buddhalaisuus tuotiin Japaniin Koreasta.
* Justinianuksen rutto levisi Konstantinopoliin ja Itä-Roomaan.
* Intian klassinen kausi (Gupta-imperiumi) päättyi.
* Slovenian slaavit perustivat ensimmäisen valtakuntansa.
* Frankkien valtakunta, Visigoottien valtakunta ja Ostrogoottien valtakunta nousevat Länsi-Rooman seuraajiksi.

## Merkkihenkilöitä

* Prokopios, historioitsija
* Theodora, Bysantin keisarinna
* Kuningas Arthur, joka tarun mukaan voitti anglosaksit
* Justinianus I, Bysantin keisari (vuosina 527–565)
* Belisarius, suuri Itä-Rooman sotapäällikkö
* Beowulf, gööttien myyttinen kuningas
* Klodvig, frankkien ensimmäinen kuningas
* Teoderik Suuri, ostrogoottien kuningas

## Tekniikkaa

* Backgammon (*nard*) keksittiin Persiassa.
* Shakin edeltäjä tšaturanga siirtyi Persiaan Intiasta. Persiassa peli kehittyi šatranjiksi.
* Pojoen laaksossa käytettiin auraa.
* Silkki vietiin Bysanttiin Kiinasta.
* Hindulaiset matemaatikot alkoivat merkitä nollan oman merkin kymmenjärjestelmässä. Nollan käyttö siirtyi Arabiaan, ja nykyiset numerot alkoivat kehittyä.
# Synonymia

**Synonymia** (kreikan συνωνυμία sananmukaisesti 'yhteisnimisyys') tarkoittaa sanojen samamerkityksisyyttä. **Synonyymit** ovat sanoja, jotka tarkoittavat samaa asiaa, esimerkiksi *iso ~ suuri, pieni ~ vähäinen, totinen ~ vakava, ilta ~ ehtoo*. Synonyymeillä voi olla pieniä merkityseroja, mutta pääasiassa ne tarkoittavat lähes samaa asiaa. Useimmiten synonyymien välillä on tyyliero, joten synonyymeja voi varsin harvoin käyttää aivan samoissa asiayhteyksissä. Esimerkiksi *peti, sänky* ja *vuode* ovat synonyymeja, koska ne viittaavat samaan käyttötarkoitukseen, mutta niillä on kullakin oma tyyliprofiilinsa ja käyttökonventionsa:

* Ota vuoteesi (\*sänkysi, \*petisi) ja käy.
* Riisipeti (\*riisisänky, \*riisivuode).

Monilla tärkeillä riistaeläimillä on suomen kielessä samamerkityksisiä sanoja. Niitä käytettiin aikanaan varsinaisen nimen asemesta, koska siten uskottiin vältettävän huono metsästysonni. *Kettu* on tarkoittanut alun perin vain nahkaa, jonka hankkimiseksi *repoa* pyydettiin. *Karhulle* on annettu monta nimeä, kuten *otso* ja *mesikämmen*. Niiden avulla voitiin välttää lausumasta karhun oikeaa nimeä, joka oli entisaikaan *oksi*.

## Katso myös

* Homonyymi
* Antonyymi
* Kiertoilmaus
* Semantiikka
* Oksymoron
* Sanaristikko

## Kirjallisuutta

* Jäppinen, Harri (toim.): *Synonyymisanakirja*.  Helsinki:  WSOY, 1989 (3. painos 2003).  ISBN 951-0-15783-X
* Leino, Antti & Leino, Pirkko: *Synonyymisanasto*.  Helsinki:  WSOY, 1990 (3. painos 2001).  ISBN 951-1-10450-0
* Länsimäki, Maija: Kanaa riisipedillä. *Helsingin Sanomat* 18.5.1999. Verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive)
# Ilma

Ilmakehän koostumus muuttuu hitaasti ajan kuluessa. Esimerkiksi happipitoisuus nousi yli 10 %:n vasta prekambrikauden lopulla.
**Ilma** on useiden eri kaasujen seos, joka muodostaa Maan ilmakehän.

Ilmaa pidettiin kauan yhtenä neljästä alkuaineesta. Vasta 1700-luvun lopulla osoitettiin, että se sisältää useita eri aineita, joista eniten on typpeä ja happea.

Maan pinnan läheisyydessä kuiva ilma sisältää eri kaasuja seuraavina pitoisuuksina (tilavuudesta):

* typpeä 78,084 %
* happea 20,946 %
* argonia 0,934 %
* hiilidioksidia 0,040 %
* neonia 0,001818 %
* heliumia 0,000524 %
* metaania 0,0001745 %
* kryptonia 0,000114 %
* vetyä 0,000055 %

Ilma sisältää myös vesihöyryä vaihtelevia määriä, yleensä noin 1 %.

Ilman ominaisuuksia:

* Puhdas ilma on hajutonta, väritöntä ja mautonta.
* tiheys IUPAC standardin mukaisessa NTP-tilassa (lämpötila 0 °C, paine 1 000 hPa) 1,2754 kg/m3
* tiheys lähteen ilmoittamissa olosuhteissa (lämpötila 0 °C, paine 1013 hPa) 1,293 kg/m3
* tiheys NIST standardin mukaisessa NTP-tilassa (lämpötila 20 °C, paine 1 013 hPa) 1,204 kg/m3
* tiheys ISA Standardin mukaisessa ilmakehässä 1,225 1,293 kg/m3 (lämpötila 15 °C , paine 1 013 hPa)
* ominaislämpökapasiteetti 1 010 J/(K·kg)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilma Wikimedia Commonsissa

## Kirjallisuutta

* Karttunen, Hannu & Koistinen, Jarmo & Saltikoff, Elena & Manner, Olli: *Ilmakehä, sää ja ilmasto*.  (Ursan julkaisuja 107)  Helsingissä:  Ursa, 2008.  ISBN 978-952-5329-61-2
# Serbian kansalliskokous

| Kansalliskokous Народна скупштина *Narodna skupština* |
| --- |
|  |
| Tyyppi |
| Tyyppi |
yksikamarinen |
| Johto |
| Puheenjohtaja |
Ivica Dačić (22. lokakuuta 2020–) |
| Varapuheenjohtajat |
Vladimir Orlić Stefan Krkobabić Radovan Tvrdišić Marija Jevđić Muamer Zukorlić |
| Kokoonpano |
| Edustajia |
250 |
|  |
| Puolueet | * Serbian edistyspuolueen johtama koalitio (128)
* Serbia väkivaltaa vastaan (65)
* SPS–JS–ZS (18)
* NADA (13)
* MI-GIN (13)
* VMSZ/SVM (6)
* SPP (3)
* SDAS (2)
* PVD/PDD (1)
* RS (1)
 |
| Vaalit |
| Valintatapa |
Suhteellinen vaalitapa (d'Hondtin menetelmä), äänikynnys 3 % |
| Viimeisimmät vaalit |
17. joulukuuta 2023 |
| Seuraavat vaalit |
2026 |
| Kokouspaikka |
| Kansalliskokouksen talo |
|
Belgrad |
| Kotisivut |
|
 |

**Kansalliskokous** (serb. Народна скупштина, *Narodna skupština*) on Serbian korkeinta lainsäädäntövaltaa käyttävä elin. Se on yksikamarinen ja 250-paikkainen. Edustajat valitaan neljän vuoden välein suhteellisella vaalitavalla.

Kansalliskokouksella on perustuslain mukaan valta esimerkiksi päättää perustuslaista, valtion rajoista, sodasta ja rauhasta sekä valita hallitus ja erottaa se. Kansalliskokous on päätäntävaltainen, kun läsnä on enemmistö edustajista. Perustuslakien muuttamiseen vaaditaan lisäksi kahden kolmasosan enemmistö kaikista edustajista.

## Vaalit

Perustuslain mukaan vaalit pidetään joka neljäs vuosi. Mikäli kansalliskokous erottaa hallituksen (tai hallitus eroaa itse) eikä uutta hallitusta saada kokoon, voidaan järjestää ennenaikaiset vaalit. Presidentti julistaa normaalisti vaalit 90 päivää ennen kansalliskokouksen nelivuotisen mandaatin päättymistä, ja vaalit on pidettävä tästä 60 päivän kuluessa. Äänestystapana ovat suljetut listat ja paikat jaetaan suhteellisesti d'Hondtin menetelmän avulla. Käytössä on 3 prosentin äänikynnys, joka ei koske etnisten vähemmistöjen puolueita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Parlamentin kotisivut (englanniksi)
# Dante (täsmennyssivu)

**Dante** voi tarkoittaa seuraavia:

henkilöitä, Dante etunimenä
* Dante Alighieri (1265–1321), italialainen kirjailija ja runoilija, Jumalaisen näytelmän kirjoittaja
* Dante Amaral (s. 1980), brasilialainen lentopalloilija
* Dante Basco (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Dante Bernini (1922–2019), italialainen katolinen piispa
* Dante Bonfim Costa Santos, *Dante* (s. 1983), brasilialainen jalkapalloilija
* Dante Exum (s. 1995), australialainen koripalloilija
* Dante Fabbro (s. 1998), kanadalainen jääkiekkoilija
* Dante Frasnelli Tarter (1925–2020), italialais-perulainen katolinen piispa
* Dante Grela (s. 1941), argentiinalainen säveltäjä
* Dante Lafranconi (s. 1940), italialainen katolinen piispa
* Dante Lavelli (1923–2009), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Dante López (s. 1983), paraguaylainen jalkapalloilija
* Dante da Maiano (1200-luvulla), italialainen runoilija
* Dante Parini (1890–1969), italialainen kuvanveistäjä
* Dante Pereira-Olson (s. 2010), yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä
* Dante Gabriel Rossetti (1828–1882), englantilainen taidemaalari ja runoilija
* Dante Rossi (1936–2013), italialainen vesipalloilija ja olympiavoittaja
* Dante Rossi (s. 1987), sanmarinolais-argentiinalainen jalkapalloilija
* Dante Salituro (s. 1996), kanadalainen jääkiekkoilija
* Dante Terrell Smith, *Mos Def* (s. 19793), yhdysvaltalainen näyttelijä ja rap-artisti

henkilöitä, Dante sukunimenä
* Joe Dante (s. 1946), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja

muita merkityksiä
* Dante, Audinate Pty. Ltd:n keittää audionsiirtoprotokolla
* Dante XXI, Sepultura-yhtyeen albumi vuodelta 2006
* 2999 Dante, päävyöhykkeen asteroidi.

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Dante”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
# 1312

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku |
| 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku

---

 |
| **Vuodet** | 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 |
| 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 |
| 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 |
| 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 |
| 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 |
| 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 |
| 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 |
| 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 |
| 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 |
| 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 |
| 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 |
| 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 |

## Tapahtumia

* Paavi Klemens V julisti temppeliherrain ritarikunnan lakkautetuksi.

## Syntyneitä

* 13. marraskuuta - Edvard III, Englannin kuningas

## Kuolleita
# Tiistai

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Tiistai** (lyhenne ti tai tiist.) on viikonpäivä maanantain jälkeen ja ennen keskiviikkoa.

## Muissa kielissä

Sanan ”tiistai” etymologia on ruotsin sanassa *tisdag*. Tämä, samoin kuin vastaavat saksan ja englannin sanat tarkoittavat Tyr-jumalan päivää: *Dienstag* tai *Tuesday*. Useissa muissa kielissä se on Mars-jumalan päivä, *Dies Martis*, espanjaksi *martes*, ranskaksi *mardi* ja italiaksi *martedí*. Myös japaniksi se on planeetta Marsin (火星, kasei) päivä 火曜日 (kayōbi).

Venäjässä tiistai on вторник (toinen päivä), kuten myös kiinaksi ja portugaliksi kolmas.

## Katso myös

* Laskiaistiistai
* Tikkutiistai

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiistai Wikimedia Commonsissa
# 268

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku

---

 |
| **Vuodet** | 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 |

## Tapahtumia

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Pyhä Dionysius, paavi
* Roomalainen keisarinna Cornelia Salonina
* Rooman keisari Gallienus
# Nederlandse Taalunie

| Nederlandse Taalunie |
| --- |
|  |
| Perustettu | 20. syyskuuta 1980 |
| Toimiala | hollannin kieli |
| Päämaja |  Haag, Alankomaat  Bryssel,Belgia |
| Jäsenet | 2 jäsenvaltiota |
| Viralliset kielet | hollanti |
| Pääsihteeri |  Kris Van de Poel |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Nederlandse Taalunie** (hol. *Hollannin kieliunioni*) on monikansallinen järjestö, jonka tehtävänä on toimia hollannin kielen kielenhuollosta vastaava viranomainen. Järjestö on mm. julkaissut oman hollannin kielen sanakirjansa, *De Woordenlijst Nederlandse Taal*, jossa käytetään virallista ja ajantasaista oikeinkirjoitusta.

Järjestö perustettiin 9. syyskuuta 1980, kun belgialaisten kuningas Baudouin I ja Alankomaiden kuningatar Beatrix allekirjoittivat Hollannin kieliunionin sopimuksen, jonka tavoitteena oli vahvistaa yhteistä kieltä eri hollanninkielisten yhteisöjen välillä. Järjestön kanta on ollut alusta asti, että hollannin kielellä ei ole yhtä tiettyä keskusta, vaan Alankomaissa, Belgiassa, Karibialla ja Surinamessa puhuttavilla hollannin muodoilla on omat ominaispiirteensä.

Suriname liittyi järjestöön vuonna 2004 liitännäisjäsenenä. Alankomaiden Karibian hajottua vuonna 2010 nykyiset erityisasemassa olevat kunnat (Bonaire, Sint Eustatius, Saba) kuuluvat automaattisesti kieliunioon. Sen sijaan itsehallinnollisen alueen, kuten Aruban kohdalla vuonna 2013, sopimuksen laajentamisesta saarelle tehtiin erillinen sopimus. Virallisia jäseniä järjestössä on siis vain kaksi: Alankomaat ja Belgia.

Vuonna 2020 järjestön pääsihteeriksi valittiin Kris Van de Poel, joka ilmoitti jättävänsä viran kesäkuussa 2023.

## Lähteet
# 1677

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku |
| 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku

---

 |
| **Vuodet** | 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 |
| 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 |
| 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 |
| 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 |
| 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 |
| 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 |
| 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 |
| 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 |
| 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 |
| 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 |
| 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 |
| 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 |

## Tapahtumia

* Ranskan–Hollannin sodassa Ranskan armeija löi hollantilaiset Casselin taistelussa 11. huhtikuuta 1677. Samana kesänä Ludvig XIV:n menestys jatkui, kun lähes koko Espanjan Alankomaat vallattiin. Ranskalaisten vallattua vielä Gentin ja Ypresin keväällä 1678 hollantilaiset olivat valmiita rauhanneuvotteluihin. Lisäksi Reinillä voitettiin Ranskaa vastustaneet saksalaiset heinäkuussa 1678. Sen jälkeen Ranska solmi rauhan vastustajiensa kanssa Nijmegenissä.
* Salon Aijalassa aloitettiin lyijyn louhinta.

## Syntyneitä

* Jacques Cassini, ranskalais-italialainen tähtitieteilijä
* Stanisław Leszczyński, Puola-Liettuan kuningas (k. 1766)
* 3. helmikuuta – Jan Santini Aichel – tšekkiläinen italialaissukuinen arkkitehti
* 18. huhtikuuta – Gabriel Lauraeus, Turun akatemian teologian professori
* 17. syyskuuta – Stephen Hales, englantilainen kasvitieteilijä, pneumaattinen kemisti ja fysiologi (k. 1761)

## Kuolleita

* 18. tammikuuta – Jan van Riebeeck, hollantilainen siirtomaaupseeri
* 21. helmikuuta – Baruch Spinoza, filosofi (s. 1632)
* 28. maaliskuuta – Wenzel Hollar, böömiläinen etsaaja ja kuparikaivertaja (s. 1607)
* 4. toukokuuta – Isaac Barrow, englantilainen matemaatikko (s. 1630)
* heinäkuu – Amangkurat I, Mataramin sulttaani 1646–1677 (s. 1618 tai 1619)
* 11. marraskuuta – Barbara Strozzi, italialainen laulaja (s. 1619)

* Christian Wilbrandt, kirkkomaalari

## Katso myös

* Kirjallisuusvuosi 1677
# Mehmed pašša Sokolović

Mehmed pašša Sokolović
**Mehmed pašša Sokolović** (serb. Мехмед паша Соколовић) (noin 1505 Sokolovići, Osmanien valtakunta [nyk. Bosnia ja Hertsegovina] – 1579 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta) oli osmanien valtiomies, joka oli kotoisin nykyisen Bosnia ja Hertsegovinan alueelta. Hän oli osmanien suurvisiiri kolmen sulttaanin aikana vuodesta 1565 vuoteen 1579, jolloin hänet salamurhattiin.

Mehmed pašša Sokolović syntyi Sokolovićin kylässä lähellä Rudon kaupunkia Višegradin alueella osmanien Bosnian hallintopiirissä. Hän syntyi Serbian ortodoksiseen kristittyyn perheeseen ja sai kasteessa nimekseen Bajo. Hän opiskeli nuoruudessaan Mileševan ortodoksiluostarissa. Kun Bajo oli noin 17-vuotias hänet vietiin monen muun lahjakkaan nuoren tavoin kotiseudultaan *devşirme*-järjestelmän turvin valtakunnan keskisiin osiin ja hänelle annettiin uudeksi nimeksi Mehmed. Mehmed vietiin ensin Edirneen ja sitten Istanbuliin 1520-luvulla.

Mehmedistä tuli vuonna 1543 hovin vartiokaartin komentaja ja vuonna 1546 osmanien laivaston päällikkö. Myöhemmin hänet nimitettiin Rumelian maaherraksi (*beylerbey*). Suleima Suuren veljien Selimin ja Bayezidin vallanperimystaisteluissa 1559–1561 hän johti Selimin joukkoja. Mehmed meni vuonna 1562 naimisiin sodan voittaneen Selimin tyttären kanssa.

## Suurvisiirinä

Mehmed nimitettiin diplomaattisen ja sotilaallisen menestyksensä ansiosta valtakunnan korkeimpaan virkaan, suurvisiiriksi Suleiman Suuren aikana 28. heinäkuuta 1565. Hän oli valtakunnan todellinen hallitsija Suleimanin pojan Selim II:n aikana. Selimin aikana Osmanien valtakunta ja Venäjä sotivat keskenään ensimmäisen kerran, kun Venäjä oli vallannut Astrahanin kaanikunnan. Mehmed pašša kehitti uskaliaan suunnitelman, joka onnistuessaan olisi ratkaissut monta ongelmaa. Hänen ajatuksenaan oli järjestää sotaretki Don- ja Volga-jokien alajuoksuille, ja rakentaa niiden väliin kanava. Kanava olisi luonut osmaneille yhteyden Mustaltamereltä Kaspianmerelle ja siirtänyt Astrahanin ja jokien eteläpuolisen Kaukasian joko Krimin kaani Devlet I Girayn tai osmanien hallintaan. Samalla Osmanit olisivat saaneet jalansijan Kaspianmerelle Persiaa vastaan. Vuonna 1569 tehty Astrahanin sotaretki päättyi kuitenkin turkkilais-tataariarmeijan karvaaseen tappioon, joskin seuranneissa rauhanneuvotteluissa Mehmed pašša sai ajettua läpi joitakin sodalle asetettuja tavoitteita.

Selim II:n hallintokausi jäi suhteellisen lyhyeksi, se kesti kahdeksan vuotta. Mehmedin vaikutusvalta heikkeni Murat III:n noustua sulttaaniksi. Tuntematon dervišši puukotti Mehmed paššan Murat III:n sulttaanikaudella 11. lokakuuta 1579.

## Lähteet

* C. E. Bosworth, E. van Donzel, W. P. Heinrichs & G. Lecomte et al.: *The Encyclopaedia of Islam (vol. 9 San-Sze)*.  Brill, 1997.  ISBN 90-04-10422-4

### Viitteet
# Bolívar (osavaltio)

| Bolívar Estado Bolívar |
| --- |
|  Canaiman kansallispuistoa |
|  Lippu |  Vaakuna |
|  Osavaltion sijainti Venezuelassa. |
| Perustettu | 1901 |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Ciudad Bolívar |
|  – Kuvernööri | Yulisbeth García (PSUV) |
| Pinta-ala | 238 000 km² (1.) |
| Väkiluku (2005) | 1 490 612 (7.) |
| Symbolit |  |
|  – Osavaltion puu | Sarrapia (*Diphysa punctata*) |
| Lyhenteet |  |
|  – ISO 3166 | VE-F |
|  |
| Osavaltion internetsivut |
| Infobox OK |

**Bolívar** on yksi 23:sta osavaltiosta, joihin Venezuela on jaettu. Osavaltion pääkaupunki on Ciudad Bolívar. Bolívarin pinta-ala on 240 528 km² ja vuoden 2011 väestölaskennan mukaan asukkaita on 1 413 115.

## Kunnat

Bolívar muodostuu 11 kunnasta (esp. *municipios*), jotka ovat (kunnan hallinnollinen keskus suluissa):

1. Caroní (Ciudad Guayana)
2. Cedeño (Caicara del Orinoco)
3. El Callao (El Callao)
4. Gran Sabana (Santa Elena de Uairén)
5. Heres (Ciudad Bolívar)
6. Padre Pedro Chien (El Palmar)
7. Piar (Upata)
8. Raúl Leoni (Ciudad Piar)
9. Roscio (Guasipati)
10. Sifontes (Tumeremo)
11. Sucre (Maripa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bolívar Wikimedia Commonsissa

Venezuelan osavaltiot
* Amazonas
* Anzoátegui
* Apure
* Aragua
* Barinas
* Bolívar
* Carabobo
* Cojedes
* Delta Amacuro
* Falcón
* Guárico
* Lara
* Liittovaltiollinen alue
* Mérida
* Miranda
* Monagas
* Nueva Esparta
* Portuguesa
* Pääkaupunkialue
* Sucre
* Táchira
* Trujillo
* Yaracuy
* La Guaira
* Zulia
# 1800-luvun ensikymmen

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku |
| 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku

---

 |
| **Vuodet** | 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 |
| 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 |
| 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 |
| 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 |
| 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 |
| 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 |
| 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 |
| 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 |
| 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 |
| 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 |
| 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 |
| 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 |

**1800-luvun ensikymmen** eli 1800-luvun ensimmäinen vuosikymmen alkoi 1. tammikuuta 1800 ja päättyi 31. joulukuuta 1809.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana

* 1809: Suomi liitetään Venäjään (Haminan rauha)

* Itsenäistyneitä valtioita:
	+ 1. tammikuuta 1804 Haiti
	+ 12. heinäkuuta 1806 Liechtenstein

## Aiheesta muualla

* Agricola: Suomen historian kronologia: 1800-luku