Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Paul Keres

Paul Keres (1969)
Paul Keres pelaa shakkia suomalaisten sotilaiden kanssa Laatokan lähellä 10.12.1943.
Paul Keres Neuvostoliitossa 1991 julkaistussa postimerkissä (Michel 6163, Scott 5964)
Viiden kruunun setelissä oli Paul Keresin muotokuva.
**Paul Keres** (7. tammikuuta 1916 Narva – 5. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli virolainen shakin suurmestari ja shakkikirjailija.

## Ura

Keres singahti suuresta tuntemattomuudesta maailmanmaineeseen 1935 Varsovan shakkiolympialaisissa Viron ykköspöydässä. Hänen kotikaupungissaan Narvassa oli niukasti harjoittelumahdollisuuksia, mistä syystä Keres turvautui kirjeshakkiin.

1937 oli Keresin varsinainen läpimurtovuosi. Hän saavutti menestystä Margaten, Oostenden ja Kemerin turnauksissa sekä Tukholman shakkiolympialaisissa. Neuvostoliiton mestaruuden Keres voitti kolme kertaa. Maailmanmestaruusottelu Aleksandr Aljehinia vastaan raukesi.

Paul Keres kuoli sydänkohtaukseen Helsingissä 59-vuotiaana ollessaan kotimatkalla Vancouverista.

Keresin muotokuva oli painettu Viron viiden kruunun seteliin, joka julkaistiin 1992.

## Lehdet

Joose Norri: *90 vuotta Paul Keresin syntymästä* (Suomen Shakki 1/2006)

## Teoksia

* *Malekool I-III* (1948–1955)
* *Valitud partiid* (1961)

## Kirjallisuutta

* Fred Reinfeld: *Keres' Best Games of Chess* (1940)
* E. Ridala: *50 Paul Keresin loistopeliä* (1957)

## Aiheesta muualla

* Paul Keres ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
# Tennismaila

Tennismaila
**Tennismaila** on tenniksessä käytettävä urheiluväline. Se on tenniksessä pallon lisäksi keskeisin peliväline. Tennismailoja valmistavia yrityksiä on useita, esimerkkinä brittiläinen Dunlop ja itävaltalainen HEAD.

## Ominaisuudet

Tennismailan kehikko on perinteisesti valmistettu laminoidusta puusta, mutta nykyään materiaaleina käytetään myös alumiinia ja komposiittimateriaaleja. Lankana voidaan käyttää katgutia eli suolilankaa, polyesteriä tai nailonia.

Tennismailojen pituus, paino ja kehikon koko vaihtelevat riippuen pelaajan iästä. Juniorimailat ovat useimmiten 53–66 senttimetriä pitkiä, kun taas 69–74 senttimetriä pitkät ovat aikuisille, kun taas mailojen painot vaihtelevat 230–350 gramman välillä.

Kehikon koko voi olla 550–880 neliösenttimetriä, vaikkakin suurin osa ammattilaisista käyttää mailoja, joiden kehikon koko on 610–680 cm².
# Richard Neville

John Rous: *Richard Neville*
**Richard Neville, 16. Warwickin jaarli** KG (22. marraskuuta 1428 – 14. huhtikuuta 1471), joka tunnetaan nimellä **Warwick Kuninkaantekijä**, oli englantilainen aatelismies ja armeijan komentaja. Viidennen Salisburyn jaarlin poika Warwick oli aikansa vaurain ja vaikutusvaltaisin englantilainen aatelismies, jolla oli poliittisia yhteyksiä, yli maan rajojen. Yhtenä Ruusujen sodan johtajista alun perin York-suvun puolella, mutta myöhemmin siirtyi lancasterilaisten puolella, hän oli keskeinen kahden kuninkaan valtaannousussa, mikä johti lisänimeen ”Kuninkaantekijä”.

Avioliiton kautta ja perintönä saadun vaurauden ansiosta Warwick nousi 1450-luvulla Englannin politiikan keskiöön, sillä hänellä oli varaa ylläpitää kohtalaista sotajoukkoa. Alun perin hän oli kuningas Henrik VI:n kannattaja. Aluekiista Somersetin herttuan kanssa johti hänet tekemään yhteistyötä Yorkin herttua Rikhard Plantagenetin kanssa, joka oli kuninkaan vastustaja. Poliittinen konflikti myöhemmin muuttui täysimittaiseksi kapinaksi, jonka taisteluissa York sai surmansa, kuten myös Warwickin isä, Salisburyn jaarli. Yorkin poika menestyi myöhemmin Warwickin avulla, ja hänestä kruunattiin kuningas Edvard IV. Edvard hallitsi aluksi Warwickin tuella, mutta myöhemmin he riitautuivat ulkopolitiikan takia ja koska kuninkaan valinta vaimoksi, Elisabet Woodville, ei miellyttänyt Warwickia. Kun juoni, jolla olisi kruunattu Edvardin veli, Clarencen herttua George, epäonnistui, Warwick sen sijaan palautti Henrik VI:n valtaistuimelle. Voitto oli kuitenkin lyhytikäinen: 14. huhtikuuta 1471 Warwick hävisi Edvardille Barnetin taistelussa ja sai surmansa. Samassa taistelussa kuoli Richard Nevillen veli John Neville.

Warwickilla ei ollut yhtään poikaa. Vanhempi hänen kahdesta tyttärestään, Isabel, oli naimisissa Clarencen herttua Georgen, eli Edvardin veljen kanssa. Hänen nuoremmalla tyttärellään Annella oli lyhytikäinen avioliitto kuningas Henrik VI:n pojan Edvard Westminsterin kanssa, joka kuoli taistelussa 17-vuotiaana. Sitten Anne meni naimisiin kuningas Edvardin nuoremman veljen Gloucesterin herttua Richardin kanssa, joka myöhemmin tuli kuningas Rikhard III.

Warwickin historiallinen merkitys on herättänyt paljon kiistaa. Historioitsijat ovat vuorotellen nähneet hänet itsekeskeisenä kiivailijana, vuoroin kiittämättömän kuninkaan oikkujen uhrina. Se on yleisesti sovittu, kuitenkin, että omana aikanaan hän nautti suurta suosiota kaikissa yhteiskunnan kerroksissa, ja että hän oli taitava houkuttelemaan kansan tunteista poliittista tukea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Neville Wikimedia Commonsissa
# 719

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku |
| 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku

---

 |
| **Vuodet** | 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 |
| 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 |
| 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 |
| 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 |
| 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 |
| 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 |
| 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 |
| 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 |
| 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 |
| 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 |
| 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 |
| 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 |

## Tapahtumia

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Klotar IV, Austrasian kuningas.
# Karva

Hiuksia, ihmisen karvaa
**Karvat** ovat nisäkkäiden ihon ulkopinnassa kasvavia, sarveisaineesta muodostuneita epidermisiä ulokkeita. Karvat kehittyivät suomuista, kun nisäkkäät kehittyivät matelijoista. Yksittäisistä karvoista koostuvaa eläimen karvapeitettä eli karvoitusta kutsutaan usein turkiksi. Karvalla on monia tehtäviä: se esimerkiksi suojaa eläintä liian korkeilta tai matalilta lämpötiloilta. Usein karva on eläimen elinympäristön värinen, jolloin se tarjoaa saaliseläimelle näkösuojaa saalistajiaan vastaan tai saalistajalle mahdollisuuden väijyä saalistaan huomaamattomasti. Esimerkiksi jäniksen karvapeitteen väri vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Myös kasveilla on karvoja, mutta ne eivät ole samaa ainetta.

Karva koostuu noin 10-prosenttisesti vedestä ja noin 90-prosenttisesti biologisesta polymeerista: proteiinista nimeltään keratiini.

Aikuisten ihmisten karvoitus on yleensä runsaimmillaan päässä (hiukset, kulmakarvat, ripset ja miehillä parta), kainaloissa (kainalokarvat) ja sukupuolielinten ympärillä (häpykarvoitus). Myös muualle kasvaa karvoja, mutta ei tavallisesti yhtä tiheästi. Ihmisen karvoitus lisääntyy murros- ja teini-iässä, varsinkin pojilla.

1. Karva, 2. Iho, 3. Tali, 4. Juurituppi, 5. Talirauhanen
## Katso myös

* Karvoitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# Erlitoun kulttuuri

**Erlitoun kulttuuri** 1850–1550 eaa. vallitsi varhaispronssikaudella Kiinassa Erlitou-nimisessä paikassa Keltaisenjoen lähistöillä. Erlitou oli kaupunki, josta on löydetty asuntalojan lisäksi mm palatseja, työpajoja ja riittipaikkoja. Paikan ala on 3 km². Erlitoussa asui enimmillään noin 24 000 asukasta.
Kiinan historioitsijat ovat pitäneen sitä varhaisen, tarunomaisen, varmentamattoman Xia-dynastian keskuspaikkana, mutta läntiset tutkijat ovat olleet epäilevämpiä.
Kulttuurista on löydetty 200 km läpimittaiselta alalta 500 löytöpaikkaa.

Kulttuuri vallitsi ensin Henanissa ja Shanxissa, myöhemmin Shaanxissa ja Hubeissa. Erlitoun asukasmäärä pieneni merkittävästi Shang-dynastian noustessa, mutta paikalla asuttiin vielä Shang-dynastian aikoihin.

## Erlitoun vaiheet

| Kausi | ajoitus | ala | väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| I | noin 1900–1800/1715 eaa. | 100 ha |  |
| II | noin 1800/1715–1610 eaa. | 300 ha | väestö 11 000 |
| III | noin 1610–1565 eaa. | 300 ha | väestö 24 000 |
| IV | noin 1565–1500 eaa. | 300 ha | väestö 20 000 |
| Erlitou V | 1600–1450 eaa. Varhainen Erligang |  |  |
| Erligangin | 1450–1300 eaa. Loppuvaihe |  30 ha |  |

## Lähteet

* Liu, Li: *The Chinese Neolithic: trajectories to early states*.  Cambridge University Press, 2004.  ISBN 978-0-521-81184-2

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erlitoun kulttuuri Wikimedia Commonsissa