Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1573

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku |
| 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 |
| 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 |
| 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 |
| 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 |
| 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 |
| 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 |
| 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 |
| 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 |
| 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 |
| 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 |
| 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 |
| 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 |

## Tapahtumia

* Pitkän vihan aselepo solmittiin.
* Tähtitieteilijä Tycho Brahe kirjoitti teoksensa *De stella nova*.

## Syntyneitä

* 28. syyskuuta - Michelangelo Merisi da Caravaggio, italialainen taiteilija (k. 1610)
* 29. marraskuuta – Johannes Canuti Lenaeus, Ruotsin arkkipiispa (k. 1669)

## Kuolleita

* 29. heinäkuuta – John Caius, englantilainen lääkäri (s. 1510)
# Vuoden 1964 kansalaisoikeuslaki

**Vuoden 1964 kansalaisoikeuslaki** (engl. *Civil Rights Act of 1964*) on yhdysvaltalainen liittovaltion laki, joka kieltää rotuerottelun ja syrjinnän muun muassa äänestämisessä, majoituspalveluissa, kouluissa ja työelämässä. Lakia ehdotti presidentti John F. Kennedy vuonna 1963, ja hänen salamurhansa jälkeen sitä ajoivat eteenpäin Robert F. Kennedy ja presidentiksi noussut Lyndon B. Johnson. Laki eteni edustajainhuoneen ja senaatin läpi voimakkaasta vastustuksesta huolimatta. Senaatissa se joutui Yhdysvaltain historian pisimpään jarrutuskeskusteluun. Presidentti Johnson allekirjoitti sen 2. heinäkuuta 1964.

## Sisältö

Kansalaisoikeuslain ensimmäinen osasto takaa yhtäläisen äänioikeuden määräämällä rekisteröitymisvaatimusten yhdenmukaisiksi kaikille. Toisessa osastossa kielletään rotuerottelu ja syrjintä kaikissa majoituspalveluissa, joiden toiminta on osavaltioiden välistä. Seitsemäs osasto puolestaan kieltää työsyrjinnänmuun muassa rodun ja sukupuolen perusteella.

Neljännessä osastossa vaaditaan koulujen rotuerottelun purkamista, ja viides osasto laajentaa kansalaisoikeuskomission tehtäviä. Kuudennessa osastossa taataan liittovaltion tukiohjelmien varojen syrjimätön jakaminen.

## Vaiheet

Kansalaisoikeuslaki herätti erittäin paljon keskustelua, kun presidentti John F. Kennedy ehdotti sitä 1963. Kennedy teki ehdotuksensa suorassa televisiolähetyksessä 11. kesäkuuta. Hän jätti seuraavalla viikolla lakialoitteen edustajainhuoneeseen, mutta voimakkaan vastustuksen takia sen käsittely viivästyi kuukausilla eikä sen läpimeno ollut vielä juurikaan edistynyt Kennedyn salamurhan aikaan marraskuussa.

Presidentin veli Robert F. Kennedy ja tämän seuraaja Lyndon B. Johnson ajoivat lakia uudella innolla ja esittivät sen sopivana kunnianosoituksena entiselle presidentille.

Ennen kuin laki meni edustajainhuoneessa läpi sen tiimoilta järjestettiin 70 päivän ajan julkisia kuulemisia ja yhdeksän päivän ajan keskustelua edustajainhuoneessa. Laki hyväksyttiin 10. helmikuuta 1964, ja sitä kannattivat entisen Amerikan konfederaation alueen osavaltioiden edustajista vain 8 prosenttia ja pohjoisvaltioiden edustajista 90 prosenttia.

Presidentti Lyndon B. Johnson allekirjoittamassa kansalaisoikeuslakia. Vieraiden joukossa mm. Martin Luther King, Jr.
Senaatissa laki joutui Yhdysvaltain historian pisimpään jarrutuskeskusteluun. Se kesti 57 päivää maaliskuun 30. päivästä kesäkuun 10. päivään. Senaatin äänestyksessä jakolinjat menivät edustajainhuoneen tavoin noudattaen historiallisia rajoja. Presidentti Johnson allekirjoitti lain lopulta 2. heinäkuuta.

Kansalaisoikeuslakia pyrittiin heti horjuttamaan, ja Heart of Atlanta Motel, Inc. v. United States päätyi korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus totesi päätöksessään, että laki ei ole perustuslain vastainen.

## Lähteet
# Baani

**Baani** (unk. *bán*) on arvonimi, jota on menneisyydessä käytetty useiden Unkarin kuningaskunnan eteläisten rajamaiden ylimmistä päälliköistä ja sittemmin vain Kroatian ja Slavonian käskynhaltijasta. Sana on mongolilais-turkkilaista alkuperää: *bajan* tarkoittaa rikasta tai mahtavaa.

## Katso myös

* Rajakreivi
* Baanaatti
* Kroatian Banovina
* Vardarin banovina

## Lähteet
# Boris Spasski

| Boris Spasski |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| Koko nimi | Boris Vasiljevitš Spasski |
| **Syntynyt** | 30. tammikuuta 1937 Leningrad, Neuvostoliitto |
| **Kuollut** | 2025 (88 vuotta) |
| Kansalaisuus |  ranskalainen |
| Shakinpelaaja |
| Titteli | suurmestari |
| Maailmanmestari | 1969–1972 |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Boris Vasiljevitš Spasski** (ven. Борис Васильевич Спасский, 30. tammikuuta 1937 Leningrad, Neuvostoliitto – 2025) oli shakin suurmestari. Hän oli shakin kymmenes maailmanmestari (1969–1972). Suurimmat menestyksensä hän saavutti edustaessaan Neuvostoliittoa. Sittemmin hän edusti Ranskaa, jossa hän oli asunut 1976 lähtien. Hänestä tuli Ranskan kansalainen 1978.

Spasski oppi pelaamaan shakkia 5-vuotiaana ja 18-vuotiaana hän voitti junioreiden maailmanmestaruuden. Hän voitti shakin maailmanmestaruuden vuonna 1969 maanmieheltään Tigran Petrosjanilta, mutta menetti tittelinsä yhdysvaltalaiselle Bobby Fischerille vuonna 1972 Reykjavikin legendaarisessa MM-ottelussa. Ennen ottelua Spasski ei ollut hävinnyt kertaakaan Fischerille ja hän oli voittanut kolme peliä viidestä, jotka he olivat pelanneet. Fischer oli kuitenkin loistavassa kunnossa ja voitti ottelun vakuuttavasti pistein 12½–8½. Vaikka Spasski hävisi ottelun, hän antoi huomattavasti paremman vastuksen kuin pelaajat, jotka Fischer oli kukistanut kandidaattiotteluissa (Mark Taimanov, Bent Larsen, ja Tigran Petrosjan).

Pian MM-ottelun jälkeen hän menetti Neuvostoliiton ykköspelaajan aseman nousevalle tähdelle Anatoli Karpoville.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Boris Spasski ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
* FIDE-kortti: Boris Spasski (englanniksi)

Shakin maailmanmestarit

|  |  |
| --- | --- |
| Kiistattomat (1886–1993): | * Steinitz
* Lasker
* Capablanca
* Euwe
* Alehin
* Smyslov
* Tal
* Botvinnik
* Petrosjan
* Spasski
* Fischer
* Karpov
* Kasparov
 |
| FIDE:n maailmanmestarit 1993–2006: | * Halifman
* Ponomarov
* Kasymdžanov
* Topalov
 |
| PCA:n maailmanmestarit 1993–2006: | * Kasparov
* Kramnik
 |
| Yhdistymisen jälkeen 2006 alkaen: | * Kramnik
* Anand
* Carlsen
* Ding
* Gukesh
 |
# Demokraattinen puolue (Serbia)

Logo
**Demokraattinen puolue** (serb. Демократска странка, *Demokratska stranka*, lyh. **DS**) on keskustavasemmistolainen, sosiaalidemokraattinen puolue Serbiassa. Se on sosialistisen internationaalin konsultoiva jäsen ja Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen tarkkailijajäsen.

Puolue perustettiin 1919 Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan perustamisen jälkeen. Itsenäinen radikaalipuolue yhdistyi Kroatian ja Slovenian puolueiden kanssa muodostaen sosiaaliliberaalin Demokraattisen puolueen. Puolueen johdossa oli Ljubomir Davidović, joka oli parlamentin puhemies ja Belgradin pormestari. Puolue sai ensimmäisissä vaaleissa 1920 eniten ääniä ja osallistui hallituksiin aina vuoteen 1929 asti, jolloin kuningas Aleksanteri I kumosi perustuslain ja keskitti vallan itselleen nimeten samalla maansa eteläslaavien mukaan Jugoslaviaksi.

Natsi-Saksan miehittäessä Jugoslavian 1941 pääosa puolueen johdosta pakeni Britanniaan. Puolueen maahan jääneet kannattajat taistelivat sekä monarkistisen serbijärjestön četnikkien että kommunististen partisaanien riveissä. Vuonna 1945 Demokraattinen puolue boikotoi kommunistien järjestämiä vaaleja. Voittamiensa vaalien jälkeen kommunistien johtaja Tito kielsi Demokraattisen puolueen. Sen jäsenet joutuivat pidätetyiksi ja monet tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin.

Demokraattinen puolue perustettiin uudelleen 1990. Mukana oli sekä muutamia entisiä 1940-luvulla toimineita jäseniä että uutta sukupolvea. Dragoljub Mićunović valittiin ensimmäiseksi puoluejohtajaksi. Puolue osallistui ensimmäisiin hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin samana vuonna, ja sai joulukuun 1990 vaaleissa seitsemän paikka.

Puolueen toinen johtaja oli tammikuun 1994 kokouksessa valittu Zoran Đinđić. Hänet valittiin helmikuussa 1997 Belgradin johtoon yli kolmen kuukauden mielenosoitusmarssien jälkeen Slobodan Miloševićin järjestämää vaalivilppiä vastaan.

Miloševićin hallinto kaatui vuonna 2000 satojen tuhansien osallistujien protestien jälkeen. Niiden jälkeen Demokraattinen puolue oli 64,7 % äänistä saaneen Serbian demokraattisen opposition (Демократска опозиција Cрбије, ДОС; DOS) suurin jäsen. Pääministerinä toiminut Zoran Đinđić salamurhattiin maaliskuussa 2003. Välittömästi sen jälkeen hallitus aloitti operaatio Sabljan ja julisti maan hätätilaan.

Boris Tadić valittiin Demokraattisen puolueen uudeksi johtajaksi 2004. Hän asettui ehdolle saman vuoden presidentinvaaliin, jonka voitti samoin kuin 2008. Vuoden 2007 Serbian parlamentin eli kansalliskokouksen vaaleissa DS sai 22,71 % äänistä ja 64 paikkaa 250:stä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Demokraattisen Puolueen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (serbiksi)
# Kuusijalkaiset

| Kuusijalkaiset |
| --- |
|  Seitsenpistepirkko (*Coccinella septempunctata*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
| Alajakso: | Kuusijalkaiset **Hexapoda** Latreille, 1825 |
| Luokat ja lahkot |
| * Hyönteiset Insecta
	+ kovakuoriaiset Coleoptera
	+ pihtihäntäiset Dermaptera
	+ torakat ja rukoilijasirkat Dictyoptera
	+ kaksisiipiset Diptera
	+ kehruujalkaiset Embioptera
	+ päivänkorennot Ephemeroptera
	+ nivelkärsäiset Hemiptera
	+ pistiäiset Hymenoptera
	+ perhoset Lepidoptera
	+ kärsäkorennot Mecoptera
	+ kaislakorennot Megaloptera
	+ siimahäntäiset Microcoryphia
	+ verkkosiipiset Neuroptera
	+ sudenkorennot Odonata
	+ suorasiipiset Orthoptera
	+ kummitussirkat Phasmatodea
	+ täit ja väiveet Phthiraptera
	+ koskikorennot Plecoptera
	+ jäytiäiset Psocoptera
	+ käärmekorennot Raphidioptera
	+ kirput Siphonaptera
	+ kierresiipiset Strepsiptera
	+ ripsiäiset Thysanoptera
	+ vesiperhoset Trichoptera
	+ toukkasukahäntäiset Zygentoma
* Alkuhyönteiset ("sisäleukaiset") Entognatha
	+ esihyönteiset Protura
	+ hyppyhäntäiset Collembola
	+ kaksisukahäntäiset Diplura
 |
| Katso myös |
|   Kuusijalkaiset Wikispeciesissä   Kuusijalkaiset Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kuusijalkaiset** (Hexapoda) on niveljalkaisten alajakso. Nimensä mukaisesti tähän alajaksoon kuuluvilla eläimillä on kuusi jalkaa.

Kuusijalkaisiin kuuluu niveljalkaisten alajaksoista eniten lajeja. Alajaksoon kuuluu kaksi luokkaa: hyönteiset ja Entognatha, jolle ei vielä ole virallista suomenkielistä nimeä; (ehdotettu on "alkuhyönteiset" tai "Sisäleukaiset". *lähde?*

Aiemmin kuusijalkaisten katsottiin olevan läheisintä sukua tuhatjalkaisille (Myriapoda), ja ne jopa laskettiin samaan alajaksoon. Uusi tutkimus on kyseenalaistanut tämän, ja kuusijalkaisten lähimmät sukulaiset saattavatkin olla äyriäiset (*Crustacea*).*lähde?*

Kuusijalkaisten yhdistävänä piirteenä on kolmesta osasta: päästä (*caput*), keskiruumiista (*thorax*) ja takaruumiista (*abdomen*) muodostuva vartalo sekä keskiruumiista erkanevat kolme raajaparia. Hyönteiset erottuvat muista kuusijalkaisten ryhmistä ennen kaikkea suuosiensa osalta, sillä hyönteisillä ylä- ja alaleuka eivät jää pään muodostavan kitiinikapselin sisäpuolelle. Taksonomisesti hyppyhäntäiset ja esihyönteiset ovat kehittyneet yhteisestä kantamuodosta sen jälkeen kun hyönteisten ja kaksisukahäntäisten kantamuodot ovat jo eriytyneet. Sen sijaan kaksisukahäntäiset ovat kehityshistoriallisesti lähellä hyönteisiä ja eräiden arvioiden saattavat jopa jakaa niiden kanssa yhteisen kantamuodon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hexapoda encyclopedia.com (englanniksi)
* Insect Britannica (englanniksi)
* Hexapoda Tree of Life, tolweb.org (englanniksi)
# Järjestelmä (systeemiteoria)

**Järjestelmä** eli **systeemi** (kr. *sýstēma* ’yhdistäminen’ < *synhistánai* ’yhdistää’) on joidenkin periaatteiden mukainen toiminnallinen kokonaisuus.

## Katso myös

* Emergenssi
* Itseorganisoituminen
* Redundanssi
* Takaisinkytkentä
* Moduuli

### Systeemejä

* Algebrallinen rakenne
* Aurinkokunta
* Ekosysteemi
* Elimistö
* Mutkikas järjestelmä
* Organisaatio
* Patriarkaatti (yhteiskuntatieteet)
* Sosiaaliset järjestelmät
* Systeemi (termodynamiikka)
* Tietojärjestelmä

### Teorioita systeemeistä

* Holismi
	+ Järjestelmä (holismi)
* Kaaosteoria
* Kybernetiikka
* Systeemiteoria
* Säätötekniikka
* Termodynamiikka

### Systeemiteoreetikkoja

* Gregory Bateson
* Ludwig von Bertalanffy
* Edward Lorenz
* Niklas Luhmann
* Humberto Maturana
* Talcott Parsons
* Ilya Prigogine
* Claude Shannon
* Norbert Wiener

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Falckenberg, Eckhard D.; et al.: *A FRAMEWORK OF INFORMATION SYSTEM CONCEPTS*, s. 146-153.  Department of Computer Science, University of Leiden, The Netherlands, 1998.  ISBN 3-901882-01-4  Teoksen verkkoversio.
# 600-luku

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku |
| 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku

---

 |
| **Vuodet** | 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |
| 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 |
| 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 |
| 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 |
| 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 |
| 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 |
| 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 |
| 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 |
| 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 |
| 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 |
| 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 |

**600-luku** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 600–699.

## Tärkeitä tapahtumia

* Islamin synty – Koraani kirjoitettiin islamilaisen perimätiedon mukaan
* Islam levisi Syyriaan, Persiaan, Egyptiin, Pohjois-Afrikkaan ja Keski-Aasiaan islamilaisen perimätiedon mukaan
* Xuanzang matkusti Kiinasta Intiaan. Palattuaan hän käänsi buddhalaiset kirjoitukset kiinaksi.
* Serbit saapuivat Balkanille ja jakautuivat kuuteen heimoon.
* Ensimmäiset asukkaat saapuivat Havaijille.
* Ensimmäiset keksin tapaiset leivonnaiset tehtiin.*lähde?*

## Tärkeitä henkilöitä

* Muhammad (570 - 632), islamin perustaja perimätiedon mukaan
* Paavi Gregorius Suuri (paavina 590-604)
* Tang-dynastian keisari Taizong
* Mayakuningatar K’abel

## Tekniikkaa

* Jalustin Persiaan Kiinasta
* *Šatranj*, shakin edeltäjä

## Ajanjaksoja

* Länsi-Euroopassa ja pohjoismaissa elettiin merovingiaikaa
# Qin Er Shi

| Qin Er Shi 秦二世 |
| --- |
| Qin Er Shin hauta. |
| Kiinan keisari |
| Valtakausi |
210 eaa. – 207 eaa. |
| Edeltäjä |
Qin Shi Huangdi |
| Seuraaja |
Qin Ziying |
|  |
| Syntynyt |
258 eaa. Qindu |
| Kuollut |
207 eaa. Qindu |
| Suku |
Qin |
| Isä |
Qin Shi Huangdi |

**Qin Er Shi** (kiin. 秦二世], joskus myös *Ying Huhai*, kiin. 嬴胡亥; 229 eaa. – 207 eaa.) oli Kiinan toinen keisari vuosina 210–207 eaa. Hän oli Qin-dynastian toinen hallitsija.

## Elämä

Qin Er Shin henkilökohtainen nimi oli Huhai. Hän syntyi vuonna 229 eaa. ja oli Qinin kuningas Qin Shi Huangdin toinen poika. Huangdi yhdisti Kiinan ja nousi sen ensimmäiseksi keisariksi. Kun Huangdi kuoli vuonna 210 eaa., hänen vanhimman poikansa Fusun oli tarkoitus nousta toiseksi keisariksi, mutta kun hänet murhattiin, Huangdin vallan peri Huhai.

Keisarin edikti vuodelta 209 eaa.
Qin Er Shin valtakausi jäi lyhyeksi, sillä hän kuoli jo vuonna 207 eaa., ollessaan 22-vuotias. Qin-dynastia kaatui jo saman vuoden lopussa, 14 vuotta perustamisensa jälkeen.
# 100-luku eaa.

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 200-luku eaa. · **100-luku eaa.** · Ensimmäinen vuosisata eaa. |
| **Vuosikymmenet** | 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa. |
| **Vuodet** | 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa. |

**100-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 199–100 eaa.

## Tärkeitä tapahtumia

* 198 eaa. Antiokhos III Suuren johtamat seleukidit valtaavat Jerusalemin kaupungin Ptolemaios V Epifaneelta.
* 196 eaa. Rooman tasavalta kukistaa Filippos V:n johtaman Makedonian toisessa makedonialaissodassa.
* 171–168 eaa. kolmas makedonialaissota.
* 148 eaa. Roomalaiset kukistavat makedonialaisten kapinan ja tekevät Makedoniasta Rooman provinssin.
* 146 eaa. Rooma tuhoaa Karthagon kolmannessa puunilaissodassa.
* 146 eaa. Rooma valtaa Korintin.
* Silkkitie otetaan käyttöön.
* 143–133 eaa. Roomalaiset kukistavat Numantian keltiberit.

## Syntyneitä

* Julius Caesar

## Tärkeitä henkilöitä

* Flaccus, säveltäjä
* Plautus, näytelmäkirjailija
* Terentius, näytelmäkirjailija

## Keksintöjä

* Hipparkhos kokoaa ensimmäiset trigonometriset taulukot, havaitsee maan prekession ja laatii tähtiluettelon, jossa on yli 850 tähteä.
# Taolaisuus Singaporessa

San Qing Gongin temppeli, joka on omistettu kolmelle puhtaalle jumalalle.
**Taolaisuus** on **Singaporessa** maan neljänneksi suurin uskonto, jota harjoittaa noin 8,8–10% prosenttia maan väestöstä. Taolaisuus on yksi Singaporen perinteisistä uskonnoista, jota harjoittavat pääasiassa etniset kiinalaiset. Sillä on maassa pitkä historia, ja siihen ovat vaikuttaneet Fujianin ja Guangdongin maakunnista tulleet kiinalaiset maahanmuuttajat. Thian Hock Kengin temppeli rakennettiin vuonna 1842 merijumalatar Mazun kunniaksi. Se on yksi Singaporen vanhimmista taolaisista temppeleistä. Singaporen taolaiset ruokaperinteet liittyvät läheisesti kiinalaisiin ruokailutapoihin, uskonnollisiin tapoihin ja juhlarituaaleihin. Vaikka monet taolaiset noudattavat tavanomaista kiinalaista ruokavaliota, on olemassa erityisiä kasvisruokia ja rituaaliruokia, jotka liittyvät taolaisiin juhliin, temppelilahjoituksiin ja uskonnollisiin käytäntöihin. Taoist Federationin ja Taoist Missionin kaltaiset järjestöt edistävät taolaisia opetuksia ja perinteitä. Monet kiinalaiset perheet noudattavat taolaisuuden, buddhalaisuuden ja kongfutselaisuuden yhdistelmää sen sijaan, että noudattaisivat tiukasti yhtä ainoaa uskontoa.

## Historia

Ei ole selvää, milloin tarkalleen taolaisuus saapui Singaporeen, mutta se todennäköisesti tapahtui jossain vaiheessa 1800-luvulla, pääasiassa eteläkiinalaisten maahanmuuttajien joukkomuuton myötä.

## Lähteet
# Pohjoinen

N = north = pohjoinen
**Pohjoinen** on yksi neljästä pääilmansuunnasta, suunta meridiaania pitkin kohti maapallon pohjoisnapaa.

Nykyisissä kartoissa pohjoinen merkitään tyypillisesti yläreunaan. Kartan koordinaattijärjestelmä ei kuitenkaan ole välttämättä täsmälleen todellisen pohjoissuunnan mukainen, jolloin todellista pohjoissuuntaa kutsutaan **napapohjoiseksi** ja kartan koordinaatiston ”pohjoissuuntaa” **karttapohjoiseksi**. Näistä vielä poikkeaa Maan magneettikentän paikallisen suunnan mukainen **magneettinen pohjoinen** eli **neulapohjoinen**.

## Sanan alkuperä

Sana pohjoinen on sukua sanalle pohja. Uskottiin mahdollisesti, että Manalaan, eli ikään kuin maailman pohjalle pääsi pohjoisen kautta. Eteläisempien suomalaisten näkökulmasta jotakuinkin Pohjoisessa olivat myös Pohjanlahti ja Pohjanmaa, kuten myös myyttinen Pohjola.

Pohjoisella voi sanana olla yhteys myös pohjaan, talon pohjaan, jonne ei tehty ikkunoita. Vrt. etelä.

## Pohjoisen mytologinen merkitys muinaissuomalaisille

*Pääartikkeli: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset*
Pohjoinen on nähty pahaksi ilmansuunnaksi. Äärimmäisessä pohjoisessa uskottiin sijaitsevan Pohjolan maan, josta olivat peräisin kylmyys ja monet taudit ja ongelmat. Usein ajateltiin myös reitin Tuonelaan, maanalaiseen kuolleiden valtakuntaan, kulkevan Pohjoisen kautta. Pohjoisessa seisoi maailmanpylväs, joka kannatti taivaankantta. Maailmanpylväs oli naulattu taivaankanteen Pohjannaulalla, Pohjantähdellä. Pohjantähti oli tärkeä suunnistuksessa.

Pohjoisessa oli myös Lappi, joskin usein Pohjolaa lähempänä ja konkreettisempana. Aivan lähistölläkin omista asuinalueista pohjoiseen päin sijaitsevia vähemmän viljeltyjä alueita voitiin kutsua Lapiksi, ja niiden asukkaita voitiin nimittää *lappalaisiksi*. Lappalaiset ja Pohjolan väki nähtiin usein vihamielisinä noitina, jotka ampuivat noidannuolia ja aiheuttivat muuta pahaa (ks. esim. Lapinnoita, Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä). Pohjoistuulen mukana tuli Lapista tai Pohjolasta tauteja, noidannuolia ja ilkeitä yliluonnollisia olentoja.

## Lähteet

* Erkki Itkonen (toim.): *Suomen sanojen alkuperä*.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1992–2000.  ISBN 951-717-692-9 lähde tarkemmin?

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **Pääilmansuunnat** | **Väli-ilmansuunnat** |
| pohjoinen | koillinen |
| itä | kaakko |
| etelä | lounas |
| länsi | luode |