Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Keltaisten turbaanien kapina

**Keltaisten turbaanien kapina** oli nykyisen Kiinan alueella tapahtunut Han-dynastian aikainen kapina, joka alkoi vuonna 184 ja päättyi vuonna 204. Se oli yhteydessä lopulta Han-dynastian tuhoutumiseen ja hajoamiseen kolmeksi kuningaskunnaksi vuonna 220. Han-dynastian keisareina toimivat silloin Lingdi, joka kuoli vuonna 189, sekä Xiandi.

Taolaisuutta kannattavan lahkon perustaja velho Zhang Jiao toi uskontonsa kungfutselaiseen Hanin hoviin, mutta sitä ei hyväksytty. Yhtenä syynä oli se, että taolaisuudessa pyrittiin tasa-arvoon. Aikaisemmin Zhang Jiao oli saanut *Rauhan tie* -kirjan eräältä mystikolta. *Rauhan tietä* hän opetti joillekin kyläläisille taikatempuilla havainnollistaen. Zhang Jiao sai satoja tuhansia seuraajia, minkä seurauksena puhkesi kapina Hanien ja Zhangin välillä. Zhangin seuraajat pitivät keltaista otsanauhaa kunnioituksen osoituksena Zhangia kohtaan. Zhang Jiao sai apua veljiltään Zhang Baolta ja Zhang Liangilta. Keltaisten turbaanien kapina kuitenkin tukahdutettiin verisesti yhdessä vuodessa. Zhangit kuolivat, mutta sotilaallinen ryhmä Keltaisia turbaaneja jäi. He eivät olleet enää uhka Hanille.

Zhang Jiaon alkuperäinen nimi oli Zhang Jue. Veljensäkin vaihtoivat nimensä: Zhang Ba Zhang Baoksi ja Zhang Lian Zhang Liangiksi. Heidät ja kapinan lopulta kukisti sotaherra Cao Cao viimeistään vuonna 215.

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Keltaisten turbaanien kapina [vanhentunut linkki]

## Lähteet
# 113

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku

---

 |
| **Vuodet** | 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 |

## Tapahtumia

* Trajanuksen pylväs pystytettiin Roomaan.
* Alkoi Trajanuksen sota Parthiaa vastaan.

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Plinius nuorempi (mahdollisesti)

## Lähteet
# Mojibake

UTF-8 -merkistöllä kirjoitettu japaninkielinen Wikipedia esitettynä Windows-1252 -merkistöllä.
UTF-8 -merkistöllä kirjoitettu venäjänkielisen Wikipedian artikkeli esitettynä KOI8-R -merkistöllä.
**Mojibake** on japaninkielinen nimitys merkistökoodausvirheelle, jossa yhdellä merkistöllä kirjoitettu teksti esitetään toisella merkistöllä ja tulos on siansaksaa. Ennen Unicoden yleistymistä tekstiä tuotettiin useilla eri merkistöillä ja verkkosivut olivat usein vain yksikielisiä, mutta vuoden 2006 jälkeen kansainväliseen tukeen on käytetty enemmän huomiota.

Virhetilanne esiintyy johtuen tilanteesta, jossa merkeillä sama numero mutta eri merkitys eri merkistöissä. Ongelmien välttämiseksi tekstitiedoissa pitäisi olla merkittynä millä merkistöllä tiedot on tallennettu, esimerkiksi XML-merkintäkielen attribuutilla tai lisäämällä Byte Order Mark (BOM) tiedoston alkuun.

## Lähteet
# Kolme puhdasta

Kolme puhdasta
**Kolme puhdasta** ovat taolaisen panteonin korkeimpia jumalia. Ne toimivat taolaisuuden kannalta samalla tavalla kuin kristinuskon pyhä kolminaisuus (Isä, Poika ja Pyhä Henki) tai buddhalaisuuden Trikaya (Dharmakaya, Samboghakaya ja Nirmanakaya). Ne edustavat kaikkia eläville olennoille luontaisen jumaluuden kolmea aspektia.

## Lähteet
# Eiji Yoshikawa

| Eiji Yoshikawa |
| --- |
| 吉川 英治 |
|  Eiji Yoshikawa. |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 11. elokuuta 1892 Kanagawan prefektuuri, Japani |
| **Kuollut** | 7. syyskuuta 1962 (70 vuotta) Tokio, Japani |
| Kansalaisuus |  Japani |
| Ammatti | kirjailija |
| Kirjailija |
| **Äidinkieli** | japani |
| **Tuotannon kieli** | japani |
| Aiheesta muualla |
| Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Eiji Yoshikawa** (jap. 吉川 英治, *Yoshikawa Eiji*, 11. elokuuta 1892 Kanagawan prefektuuri, Japani – 7. syyskuuta 1962 Tokio, Japani) oli japanilainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on Musashi (宮本武蔵, *Miyamoto Musashi*), joka kertoo japanilaisen rōninin, Miyamoto Musashin elämästä. Yoshikawa on saanut työstään useita palkintoja ja on yksi kotimaansa arvostetuimmista historiallisten romaanien kirjoittajista. Eiji Yoshikawa kuoli syöpään vuonna 1962.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Way of the Samurai, Path of the Tedious *The New York Times*. 13.9.1981. Viitattu 19.5.2019 (englanniksi).
* Eiji Yoshikawa: Japan's Legendary Writer of Historical Fiction *Yabai.com*. 27.9.2018. Viitattu 19.5.2019 (englanniksi).
# Jasmiinitee

Jasmiiniteetä
**Jasmiinitee** (kiin. 茉莉花茶, pinyin: mò lì huā chá) on kiinalainen tee, joka on maustettu jasmiininkukilla. Se valmistetaan joko kevyesti hapetetusta pouchong-teestä, valkoisesta teestä tai vihreästä teestä, tai joskus myös mustasta teestä. Valkoisesta teestä tehty jasmiinitee on maultaan miedompaa kuin vihreästä teestä tehty. Se on väriltään kellertävää ja siinä on pehmeä tuoksu. Se on vanhimpia maustettuja teetyyppejä. Jasmiiniteetä tuotetaan Fujianissa.

Jasmiinitee on suosittua Pohjois-Kiinassa ja sitä myös tarjoillaan yleensä aina kiinalaisissa ravintoloissa länsimaissa.

## Lähteet

* Nihtinen, Pekka: *Kiinalainen teekirja*.  Helsinki:  Memfis Books, 2004.  ISBN 951-98833-3-9

### Viitteet
# Puukenkä

Hollantilaisia puukenkiä.
**Puukenkä** on puusta kaiverrettu kenkä. Se voi olla kokonaan puuta, tai joskus vain sen pohjaosa on puuta, ja yläosa on tehty kankaasta tai nahasta.

Puukenkiä on käytetty monissa kulttuureissa kautta maailman. Niitä ovat käyttäneet etenkin tehdastyöläiset sekä peltotyöläiset suojaamassa jalkoja lialta ja mudalta. Monessa kulttuurissa puukengät ovat köyhien kengät, sillä ne on helppo valmistaa, ja ne kestävät kovaa käyttöä pitkään. Varakkaalla väellä oli joskus hienommat maalatut puukengät, joita käytettiin kirkossa ja muissa erityistapahtumissa. Joskus eliittikin käytti korkeapohjaisia puukenkiä päällyskenkinä suojaamaan jalkojaan mudalta.

Japanilainen *geta*-puukenkä.
Intialaiset *padukat* suojaavat jalkapohjia kuumalta maalta.
Yhdestä puusta on valmistettu perinteiset pohjoiseurooppalaiset puukengät, kuten ranskalainen, saksalainen ja hollantilainen puukenkä. Puuna on käytetty esimerkiksi koivua, vuorivaahteraa, pajua ja leppää. Japanissa, Kiinassa ja Venetsiassa puukenkien yläosa tai hihna valmistettiin usein kankaasta tai nahasta.

*Albarca*-puukengät Cantabriasta Espanjasta.
Euroopassa puukenkiä alettiin käyttää 1100-luvulla. Kierteleviä puukengänkaivertajia oli Euroopan kylissä runsaasti vielä 1900-luvun alkuvuosina. Puukengät alkoivat kuitenkin mennä Euroopassa pois käytöstä 1800-luvulta lähtien, kun työväenluokalla alkoi olla varaa teollisesti tuotettuihin nahkakenkiin. Puukenkiä käytetään kuitenkin edelleenkin esimerkiksi laitettaessa ruokaa, sillä ne suojaavat jalkaa hyvin. Puukenkiä käytetään myös joissain kansantansseissa. 2000-luvun muoviset crocs-kengät muistuttavat puukenkää.

## Lähteet
# Go Seigen

| Go Seigen |
| --- |
| 呉清源 |
|  Go Seigen vuonna 1952. |
| Henkilötiedot |
| Kansalaisuus | Kiinan tasavalta, Japani |
| Gopelaaja |
| Dan/kyu -arvo | 3. dan, 4. dan, 5. dan, 6. dan, 7. dan, 8. dan ja 9. dan |
| Järjestö | Nihon Ki-in |
| Opettaja | Segoe Kensaku (käännä suomeksi) |
| Oppilaat | Rin Kaiho ja Rui Naiwei |
| Aiheesta muualla |
| goratings.org |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

Go Seigen opettaa Rin Kaihoa.
**Wu Qingyuan** (kiin. 呉清源; 12. kesäkuuta 1914 Fujian, Kiina – 30. marraskuuta 2014 Odawara, Japani) oli alkujaan kiinalainen gon pelaaja, joka tunnetaan paremmin japanilaisella nimellään **Go Seigen** (jap. ご せいげん). Monet pitävät häntä merkittävimpänä 1900-luvun gon pelaajista.

Go Seigen syntyi Fuzhoussa Fujianin maakunnassa Kiinassa. Hänen go-taitonsa huomattiin jo nuorena ja häntä pyydettiin muuttamaan Japaniin ja hänestä tuli myöhemmin Japanin kansalainen. Go Seigen ja Kitani Minoru olivat suurimmat uuden pelityylin *shin fusekin* kannattajia. Gota on verrattu Dōsakuun (1677–1702) ja Shūsakuun (1829–1862).

## Lähteet
# Kuvitteellinen hahmo

Punahilkka on kuvitteellinen satuhahmo.
**Kuvitteellinen** eli **fiktiivinen hahmo** on mielikuvituksessa ja tarinoissa esiintyvä hahmo, jota ei ole olemassa. Kuvitteellinen hahmo voi olla esimerkiksi ihminen, eläin, avaruusolento tai esine. Hahmoja on usein pidetty tarinan tärkeimpänä ja kiinnostavimpana komponenttina.

Tarinan keskeisin kuvitteellinen hahmo on päähenkilö eli protagonisti, joka on usein myös tarinan sankari. Protagonistilla on yleensä vastassaan antagonisti. Tällaisia arkkityyppisiä hahmoja kutsutaan perushahmoiksi. Mikäli hahmoa määrittää vain yksi tai muutama ominaisuus, voi kokonaisvaikutelma hahmosta olla karikatyyrinomainen. Tällaista hahmoa kutsutaan E. M. Forsterin määritelmän mukaan litteäksi hahmoksi. Sen vastakohta on pyöreä henkilöhahmo, jolla on moniulotteinen luonne.

Kuvitteellisia hahmoja esiintyy esimerkiksi kirjallisuudessa, elokuvissa, televisiosarjoissa, sarjakuvissa ja videopeleissä. Jotkut kuvitteelliset hahmot voivat perustua todellisen elämän henkilöihin.

## Katso myös

* Kirjallisuuden henkilöhahmo
* Samastuminen
* Taruolento

## Lähteet

* Alanko-Kahiluoto, Outi & Käkelä-Puumala, Tiina (toim.): *Kirjallisuudentutkimuksen peruskäsitteitä*.  (3. tark. p.)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008.  ISBN 978-952-222-003-5

### Viitteet
# Elävältä hautautuminen

Elävältä hautaaminen.
**Elävältä hautautuminen** (teloitusmenetelmänä **elävältä hautaaminen**) tarkoittaa elossa olevan ihmisen tai eläimen hautautumista maan alle. Hautautuminen voi johtua tahattomasta onnettomuudesta tai inhimillisestä vahingosta jossa henkilön on luultu jo kuolleen. Elävänä hautaamista voidaan käyttää myös kidutus- tai teloituskeinona. Teloitus- tai kidutusmenetelmänä elävältä hautaaminen on psykologisessa mielessä erityisen paha, koska se laukaisee alkukantaisia pelkotiloja.

Elävältä haudatuksi tulemisen pelkoa sanotaan tafofobiaksi. Se oli Euroopassa ja Yhdysvalloissa yleistä 1700-luvun loppukymmeniltä noin ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Tunnettuja tafofoobikkoja olivat ainakin Frédéric Chopin, joka pyysi sydämensä irrotettavan hänen kuoltuaan, George Washington, Hans Christian Andersen ja Alfred Nobel, joista kaksi jälkimmäistä pyysivät valtimon avausta kuoleman jälkeen. Elävältä hautaamisen välttämiseksi perustettiin ns. kuolleiden sairaaloita, joissa vainajien mätänemistä tarkkailtiin kokovuorokautisesti ja joissa olleet ruumiit oli lupa haudata vasta, kun ne olivat runsaahkosti jo mädänneet. Joidenkin ruumiiden pikkuvarpaaseen kiinnitettiin laite, joka aiheutti hälytyksen, jos jalka selvästi liikahti. Lisäksi valmistettiin ja myytiin ns. turva-arkkuja eli hauta-arkkuja, joissa olevalla laitteella olisi voinut viestittää ulkomaailmalle olevansa vielä elossa. Näin ei tiettävästi kuitenkaan koskaan käynyt. Se, että elävältä haudattu olisi tuollaisen ilmoituksen perusteella selvinnyt elossa, olisi ollut varmaan mahdotonta, koska vaikka hän olisikin vironnut niin pian hautaamisesta, että olisi pystynyt laitetta käyttämään, hän olisi varmaan kuollut hapenpuutteeseen ennen kuin hauta olisi ehditty avata. Joihinkin arkkuihin pantiin ase tai tappamaan riittävä määrä myrkkyä, jotta haudassa vironnut olisi voinut tehdä helpon itsemurhan. Joidenkin käsitysten mukaan tafofobia-aalto laantui 1800-luvun kolmannella neljänneksellä, mutta myöhemmistä lähteistä on päätelty tuo käsitys virheelliseksi. Ranskan akatemia palkitsi tohtori Jostin, kun tämä oli keksinyt nännien nipistämiseen tarkoitetut pihdit, joilla voitiin osoittaa, ettei ruumis tunne enää mitään ja on siis kuollut.

Elävänä haudattu ajautuu tajuttomaan tilaan 2–4 minuutissa ja kuolee hapen puutteeseen 5–15 minuutissa. Joskus onnettomuuksissa hautautuneet ovat jääneet ilmataskuun ja selvinneet elossa joitain päiviä.

Joitain ihmisiä on haudattu elävältä hetkeksi vapaaehtoisesti. Useimmiten he ovat vain halunneet tällä todistaa omaa kyvykkyyttään selvitä tästä hengenvaarallisesta tempusta. Pisimpään näin haudattuna ollut on suomalainen Veli-Matti Lehtikangas.

## Esimerkkitapauksia

Vestan neitsyitä saatettiin rangaista elävältä hautaamisella, mikäli nämä rikkoivat neitsyyslupauksensa.

Nanjingin verilöylyn aikana japanilaiset hautasivat kiinalaisia siviilejä elävältä.

Terroristijärjestö ISIS on väitetysti teloittanut vuonna 2014 jesidejä hautaamalla heitä elävältä.

## Lähteet
# De jure

**De jure** tai **de iure** on ilmaus, joka sananmukaisesti tarkoittaa ”lakiin perustuen”. Sen rinnalla esiintyy termi *de facto*, joka viittaa käytäntöön.

*De jure* kuvaa poliittista tilannetta, jossa valtiolla tai muulla poliittisella toimijalla on laki tai sopimus asiasta. Esimerkiksi Suomessa on *de jure* kaksi kansalliskieltä, jotka yleensä luetaan *virallisiksi kieliksi*, joita on voitava käyttää viranomaisen kanssa asioitaessa, kun taas esimerkiksi Yhdysvalloissa ei ole *de jure* virallisia kieliä. Ilmaus sisältää usein piiloviestin siitä, että tosiasiassa, *de facto*, asia ei ole aivan yksinkertainen.*lähde?*

Asiaa voidaan havainnollistaa siten, että vaikka Suomessa on *de jure* kaksi virallista kieltä, ei moni suomalaisista todellisuudessa, *de facto*, osaa käyttää kuin suomea.*lähde?*

## Aiheesta muualla

* Tilastokeskus: Väestön de facto ja de jure -käsitteet

## Lähteet
# 264

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku

---

 |
| **Vuodet** | 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 |

## Tapahtumia

## Syntyneitä

## Kuolleita
# 316

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku |
| 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku

---

 |
| **Vuodet** | 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 |
| 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 |
| 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 |
| 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 |
| 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 |
| 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 |
| 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 |
| 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 |
| 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 |
| 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 |
| 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 |
| 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 |

## Tapahtumia

* Kiinassa Jin-dynastian hovi joutui pakenemaan etelään, jossa se perusti Itäisen Jin-dynastian.

## Syntyneitä

* Konstantinus II

## Kuolleita
# Jalustin

**Jalustin** on ratsun varusteisiin kuuluva kehys tai rengas, jossa ratsastaja pitää jalkaansa. Jalustin kiinnittyy satulaan jalustinhihnalla. Jalustimia käytetään yleensä pareittain ja niiden tarkoituksena on auttaa ratsaille nousua ja toimia tukena ratsastettaessa. Jalustimen käyttö lisää ratsastajan kykyä pysyä satulassa ja kontrolloida ratsua.

Jalustin ja jalustinhihna
## Varhaista kehitystä

British Museumin kokoelmiin kuuluvissa assyrialaisissa pronssiovissa 850-luvulta eaa. on kuvattu ratsastava kuningas, jonka jalat lepäävät satulana toimivaan pehmikkeeseen kiinnitetyillä jalkalaudoilla.

Intiassa toisella vuosisadalla eaa. käytettiin hevosen selkään noustaessa apuna nahkahihnaa, jonka päässä oli isonvarpaan ympärille tarkoitettu lenkki.

## Jalustin Euroopassa

Gootit oppivat jalustimen käytön vaeltaessaan Euroopan läpi. Etelä-Venäjällä he kohtaisvat ratsastajakansoja skyyttejä ja sarmaatteja. Heiltä gootit oppivat jalustintekniikan, joka oli kokonaan tuntematon muualla Euroopassa. Jalustimien avulla ratsastajan tasapaino parani niin paljon, että hän pystyi tehokkaasti taistelemaan myös ratsunsa selästä. Goottiratsastajat osoittivat ylivoimaisuutensa ensimmäisen kerran vuonna 378 Adrianopolin taistelussa, jossa he surmasivat 40 000 Rooman legioonalaista. Tämän jälkeen jalustin levisi nopeasti esimerkiksi roomalaisten ratsumiesten eli katafraktien käyttöön.

Nykymuotoisen jalustimen ja sen käyttötavan kehityksen edellytyksenä oli satularungon kehittyminen, koska ilman sitä jalustinten käyttö kohdisti hevosen selkään haitallista painetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jalustin Wikimedia Commonsissa
# Jokulähetys

Anycast

Reititysmallit

* jokulähetys (anycast)
* ryhmälähetys (multicast)
* täsmälähetys (unicast)
* yleislähetys (broadcast)

**Jokulähetys** (**anycast**) tarkoittaa tietoliikennetekniikassa viestin lähettämistä ryhmälle siten, että viesti päätyy vain yhdelle ryhmän jäsenelle koko ryhmän (yleislähetys) sijaan. Täsmälähetyksessä on aina yksi lähettäjä. Vastaanottajia on monta, mutta kunkin viestin vastaanottaa vain yksi vastaanottaja.

Jokulähetystä käytetään esimerkiksi Internetin nimipalvelussa. Usealle aika-ajoin tahdistetulla nimipalvelimella voi olla sama osoite, jolloin kukin nimen selvityspyyntö reititetään helpoiten tavoitettavissa olevalle palvelimelle.
# Gandhara

Buddhan patsas Gandharasta 100–200-luvulta.
**Gandhāra** (urduksi گندھارا ) oli muinainen intialainen valtakunta nykyisen Pakistanin ja Afganistanin rajalla. Se sijaitsi Peshawarin laaksossa ja sen ympäristössä, Potoharin tasangolla ja Kabuljoen pohjoispuolella. Sen tärkeimmät kaupungit olivaat Purushapura (nykyinen Peshawar) ja Takshashila (nykyinen Taxila).

Gandhāran kuningaskunta oli olemassa tuhannen viidensadan vuoden ajan 500-luvulta eaa. 1000-luvulle. Se kukoisti ajanlaskumme ensimmäiseltä viidennelle vuosisadalle osana buddhalaista Kushanien valtakuntaa. Kushanien kuningas Kanishka piti Peshawaria pääkaupunkinaan, ja hallitsi sieltä käsin lähes koko Pohjois-Intiaa. Kushanien aikana rakennettiin monia hienoja monumentteja ja temppeleitä.

Muslimit valloittivat Gandharan alueen vuonna 1021, ja nimi Gandhara katosi pikkuhiljaa käytöstä. Suurmogulien aikana se oli osa Kabulin provinssia.

Gandharalainen veistostaide on kuuluisa buddhalaisen taiteen tyylisuunta, joka sai vaikutteita kreikkalaisesta, syyrialaisesta ja persialaisesta taiteesta ja yhdisti ne intialaiseen kulttuuriperintöön.

## Lähteet

Mahajanapadat

* Anga
* Assaka
* Avanti
* Chetiya
* Gandhara
* Kamboja
* Kashi
* Kosala
* Kuru
* Magadha
* Malla
* Matsya
* Panchala
* Shurasena
* Vatsa
* Vrijji
# 422

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku |
| 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku

---

 |
| **Vuodet** | 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 |
| 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 |
| 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 |
| 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 |
| 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 |
| 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 |
| 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 |
| 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 |
| 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 |
| 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 |
| 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |

## Tapahtumia

* Celestinus I nimitettiin paaviksi.

## Syntyneitä

* Licinia Eudoxia, Itä-Rooman keisarin Theodosius II:n tytär.
* Geneviève, Pariisin suojeluspyhimys.

## Kuolleita

* Paavi Bonifatius I.
# 588

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

## Tapahtumia

* Kiinan maaseudulla kuolee 10 ihmistä meteoriitin törmäyksessä.

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Aelle, Deiran kuningas
* Creoda, Mercian kuningas
# 447

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku |
| 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku

---

 |
| **Vuodet** | 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 |
| 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 |
| 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 |
| 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 |
| 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 |
| 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 |
| 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 |
| 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 |
| 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 |
| 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 |
| 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |

## Tapahtumia

* Hunnit tuhosivat Sofian.
* Saksit perustivat ensimmäisen englantilaisen kuningaskunnan Britanniaan.
* Maanjäristys tuhosi pääosan Konstantinopolin muureista.

## Syntyneitä

## Kuolleita