Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Baekjeongit

Beakjeongia esittävä näyttelijä.
**Baekjeongit** (kor. 백정, *Baekjeong*, hanja 白丁, McCune-Reischauer *paekchǒng*) olivat korealainen kastittomien yhteiskuntaluokka, joka muodostui tiettyjen ammattiryhmien jäsenistä, kuten nahkureista ja lihakauppaista. Virallinen syrjintä lopetettiin 1800-luvun loppupuoliskolla, mutta epäluuloja baekjeongeja kohtaan esiintyy joissain tilanteissa edelleen.

Burakulaiset muodostavat hyvin saman kaltaisen yhteiskuntaluokan Japanissa.

## Piirteet

Baekjeongit muodostivat kastittomien luokan korealaisessa yhteiskunnassa. Ryhmänä he eivät ole niinkään oma etninen ryhmänsä, vaan pikemminkin ammattikuntaryhmä. Esimerkiksi fyysisesti he eivät poikkea muusta väestöstä. Heille on tosin historian saatossa muodostunut joitakin etnisille ryhmille tyypillisiä piirteitä. Baekjeongit olivat esimerkiksi nylkyreitä, nahkureita ja lihakauppiaita. Baekjeongien ammatteja pidettiin eri syistä "epäpuhtaina" ja he kohtasivat halveksuntaa muilta yhteiskuntaluokilta. Esimerkiksi avioliitot beakjeongien ja muiden yhteiskuntaluokkien jäsenten välillä olivat harvinaisia. Ammatinharjoittajina he olivat kuitenkin tarpeellisia ja heillä oli omien alojensa monopoli aina 1800-luvun jälkipuoliskolle saakka. He poikkesivat myös orjista, sillä he omistivat oman työnsä, valmistamansa tuotteet ja niistä saamansa tuoton. Nimi *baekjeong* voidaan kääntää suomeksi sivistymättömiksi tai yksinkertaiseksi väeksi.

## Historia

Beakjeongit muistuttavat historialtaan ja monilta piirteiltään Japanin vastaavaa burakulaisten yhteiskuntaluokkaa. Mahdollisesti molemmat ryhmät edustavat samaa hyvin vanhaa nahkurien ja nylkyrien ammattikuntaa. Korean Joseon-dynastian aikana baekjeongit valmistivat esimerkiksi satuloita ja muita nahkatuotteita. Muiden korealaisten kaltaiset ihmisoikeudet beakjeongit saivat vasta 1870-luvulla. Japanin burakulaiset olivat saaneet vastaavat oikeudet Japanissa samoihin aikoihin. Vuonna 1894 poistettiin säädös, jonka mukaan beakjeongien tuli käyttää teurastajan päähinettä. Epäluulo ja syrjintä jatkui kuitenkin pidempään. 1800-luvun loppupuoliskolla monet beakjeongit kääntyivät ulkomaalaisten tekemän lähetystyön tuloksena kristinuskoon, koska kristityt eivät hyväksyneet yhteiskuntaluokkien erottelua.

Nykyisin beakjeongit asuvat sekaisin muun väestön keskuudessa ja korealaisten asenteet ovat muuttuneet jonkin verran. Korealaisten suhtautumista beakjeongeihin voidaan pitää suopeampana, kuin japanilaisten suhtautumista burakulaisiin. Syrjintää esiintyy kuitenkin edelleen tietyissä tilanteissa ja monet baekjeongit ovatkin pyrkineet salaamaan alkuperänsä. Beakjeongien nykyisestä lukumäärästä ei ole virallisia tilastoja. Nykyisin heitä on ehkä noin 80 000. Monet beakjeongit harjoittavat edelleen vanhoja ammattejaan nylkyreinä, nahkureina, teurastajina ja lihakauppiaina. Monet ovat myös jääneet työttömiksi.

## Lähteet
# Vapausrangaistus

**Vapausrangaistus** on yksilölle tavallisesti rikoksen vuoksi määrätty rangaistus, jonka pääasiallinen sisältö on vapauden menettäminen. Nimitystä käytettiin Suomessa aiemmin kuritushuone- ja vankeusrangaistuksen yhteisnimityksenä.

Rooman valtakunnan keisarien aikana laajasti käytettyä orjuuttamista voidaan pitää yhtenä vapausrangaistuksen muotona, mutta muitakin vapausrangaistuksia on historian saatossa käytetty. Nykyisen merkityksensä vapausrangaistus sai kuitenkin vasta 1500-luvulla, jonka jälkeen se levisi yleisempään käyttöön 1700- ja 1800-luvuilla. Vapausrangaistukset yleistyivät, kun kuoleman- ja ruumiinrangaistuksien käyttöä alettiin rajoittaa. Aiemmin pelkän vapauden menettämisen ei katsottu olevan riittävä rangaistus, vaan vapausrangaistuksen lisänä käytettiin usein ruumiinrangaistusta.

Eri maissa on ollut käytössä useita erilaisia vapausrangaistuksen muotoja. Suomessa vuoden 1734 laki toi mukanaan vapausrangaistuksina paitsi vankeuden myös työrangaistuksen. Vuoden 1889 rikoslaki tunsi vankeusrangaistuksen ohella kuritushuoneen. Kuritushuonerangaistuksen käyttö lopetettiin Suomessa 1975.

Kovennettu vapausrangaistus tarkoitti sitä, että rangaistuksen tehostamiseksi vangeille annettiin ravinnoksi ainoastaan vettä, leipää ja suolaa. Vankimäärien pienentämiseksi Suomessa otettiin 1930 käyttöön vapaaehtoinen vesileipärangaistus, jossa tuomitulla oli mahdollisuus lyhentää vankilassa oloaikaansa elämällä pelkällä vedellä ja leivällä. Yksi päivä tätä kovennettua rangaistusta vastasi viittä päivää tavallista vankeutta. Huonosti käyttäytyville vangeille saatettiin määrätä kurinpitorangaistuksena pimeään koppiin sulkeminen, ravinnon määrän vähentäminen tai kova makuualusta.

Ruotsissa vuoden 1864 rikoslaki tunsi kaksi vapausrangaistusta, pakkotyön ja vankeuden. Pakkotyö oli ankarampi rangaistusmuoto ja se saatettiin tuomita elinajaksi. Vain pakkotyöhön oli yhdistetty työvelvollisuus. Vuonna 1965 voimaan astuneen rikoskaaren mukaan ainoa Ruotsissa käytössä oleva vapausrangaistuksen muoto on vankeus.

## Lähteet

* Iso tietosanakirja, Otava 1938
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1966
* Nationalencyklopedin, Bokförlaget Bra Böcker 1992

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapausrangaistus Wikimedia Commonsissa
# 549

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

## Tapahtumia

* Ostrogootit valloittavat Rooman uudelleen Totilan johdolla

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Theudigisel, visigoottien kuningas
# Läänitys

Kuvassa, joka on 1300-luvulta, herra ottaa läänityksen takaisin.
**Läänitys** eli **lääni** oli keskiajalla ja uudella ajalla valtiovallan tai hallitsijan alaiselleen yksityishenkilölle myöntämä tulo tai oikeus palkkiona alamaisen suorittamista palveluksista. Tavallisesti jonkun ylimyksen saama läänitys oikeutti hänet hallitsemaan sitä ja nauttimaan sen tuloista korvauksena myöntäjälle suoritettavista palveluksista, kuten sotapalveluksesta tai virkapalveluksesta, tai palkkiona jo aiemmin suorittamistaan palveluksista. Joskus läänitys oli kruunulle myönnetyn velan panttina. Läänitys, jolla kruunun tulonlähde eli vero tai vuokra siirrettiin yksityiselle, myönnettiin joko sovituksi ajaksi tai se voi olla perinnöllinen. Läänitykseksi kutsuttiin myös maaomaisuutta, jota hallittiin maksamatta siitä korvausta. Myös sitä aluetta, jonka läänitetyistä tuloista tai oikeuksista nautittiin, kutsuttiin lääniksi.

## Läänitykset Ruotsi-Suomessa

Ruotsissa ja Suomessa läänityslaitos poikkesi jonkin verran länsieurooppalaisesta vastineestaan. Näissä maissa läänitykset jaetaan neljään ryhmään sen perusteella, millaiset olivat lääninhaltijan eli lääninpitäjän velvollisuudet kuningasta kohtaan:

* Maksuläänit olivat järjestely, jossa lääninpitäjä maksoi kuninkaalle ennalta sovitun rahasumman.
* Palvelusläänien haltijat saivat kantaa alaistensa verot omaan käyttöönsä, mutta heillä oli velvollisuus palvella kruunua tietyllä tavalla, joka tavallisesti oli sotapalveluksen suorittaminen maan sotalaitoksessa.
* Panttiläänien pitäjät olivat lainanneet kruunulle rahaa ja saivat läänin sekä siitä saatavat tulot lainansa vakuudeksi.
* Tililäänit eli tilintekoläänit olivat kokonaisuus, jossa lääninpitäjän tuli tehdä kuninkaalle tili kaikesta alueensa veronkannosta. Järjestely oli kruunulle edullinen toimintatapa ja tililääneiksi annettiin alueita, joista saatuja luontoisveroja kruunun oli helppo hyödyntää.

Suomen alueella jaettiin 1500- ja 1600-luvuilla läänityksinä kreivi- ja vapaaherrakuntia. Nämä läänitykset peruttiin vuoden 1680 reduktiossa.

## Katso myös

* Feodalismi

## Lähteet
# 500

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

## Tapahtumia

* Mons Badonicuksen taistelu, keltit lyövät anglosaksit Englannissa. (Arvioitu vuosiluku)

## Syntyneitä

* Prokopios, historioitsija, arvioitu syntymäaika.
* Theodora, Bysantin keisarinna.

## Kuolleita

* Godegisel, burgundien kuningas
# 542

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

## Tapahtumia

* Justinianuksen rutto iski Konstantinopoliin.
* Ostrogoottien kuningas Totila valloitti Napolin ja osia Italiasta.
* Itäisen Wei-dynastian keisari Xiao Jing Di 534-550 lakkasi käyttämästä hallitsijanimeä Xinghe.

## Syntyneitä

* Su Wei

## Kuolleita
# 565

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku |
| 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku

---

 |
| **Vuodet** | 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 |
| 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 |
| 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 |
| 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 |
| 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 |
| 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 |
| 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 |
| 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 |
| 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 |
| 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 |
| 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |

## Tapahtumia

* 14. lokakuuta – Justinus II:sta tuli Justinianus I:n seuraaja

## Syntyneitä

## Kuolleita

* maaliskuu – Belisarius, itäroomalainen sotapäällikkö
* 13. tai 14. marraskuuta – Justinianus I, Itä-Rooman keisari
* Audoin, langobardien kuningas
# Merivoimat

Ajanmukainen sota-alus
Merisodankäyntiä 1800-luvun maalauksessa
**Merivoimat** ovat valtion ase- tai puolustusvoimien osa, joka huolehtii meri- ja rannikkoalueiden ulkoisesta turvallisuudesta. Merivoimiin voi laivaston lisäksi kuulua muun muassa merijalkaväki, meri-ilmavoimat ja rannikkotykistö. Suomessa merivoimiin kuuluvat myös rannikkojoukot eli rannikkotykistö- ja rannikkojalkaväkijoukot, ja tästä syystä merivoimat saattaa puolustushaaran nimenä hämätä asiaan perehtymätöntä henkilöä, koska nimenä merivoimat viittaa ensisijaisesti laivastoon.

Puolustushaaranimenä laivasto on yleensä suurvaltojen merivoimien nimitys, koska niiden keskeinen toiminta-alue voi liittyä kaukaisiin kohteisiin, ei vain pääasiassa valtioalueen rannikkopuolustukseen, missä ovat mukana myös rannikkopuolustusta suorittavat aselajit. Esimerkiksi Yhdysvalloilla on laivasto puolustushaaranaan samoin kuin Venäjän federaatiolla, mutta Ukrainalla on Mustallamerellä merivoimat.

## Lähteitä

* Pääesikunnan sotatalousosasto, Sotatekninen arvio ja ennuste (STAE), 5.10.2004, toinen osa, luku 7 otsikolla "Meripuolustuksen asejärjestelmät"

NäytäSota

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Aikakaudet** | **Sotatoimialueet** | **Aseet** | **Sodankäynnin tasot** | **Taistelevat aselajit** | **Tukevat aselajit** | **Luetteloita** | **Yleistä** |
| * Esihistoria
* Antiikki
* Keskiaika
* Uusi aika
* Teollistunut aika
* Nykyaika
 | * Avaruus
* Ilmasota
* Informaatio
* Maasota
* Merisota
* Kotirintama
 | * ABC
* Elektroninen
* Ilmavoimat
* Maavoimat
* Merivoimat
* Psykologinen
 | * Strategia
* Operaatiotaito
* Taktiikka
* Taistelutekniikka
 | * Ilmavoimat
* Jalkaväki
* Laivasto
* Merijalkaväki
* Panssarijoukot
* Ratsuväki
 | * Huolto
* Ilmatorjunta
* Pioneeri
* Tykistö
* Viesti
 | * Kenraalit
* Piiritykset
* Operaatiot
* Sisällissodat
* Sodat
* Sotarikokset
* Taistelut
* Vapaus-itsenäisyyssodat
 | * Sodankäynti
* Sotahistoria
* Taistelu
* Piiritys
* Propaganda
* Rauha
* Pasifismi
 |
# Seremonia

**Seremonia** on erään määritelmän mukaan sosiaalinen tapahtuma, johon kuuluu useita erilaisia riittejä tai rituaaleja. Seremoniaa ei tämän määritelmän mukaan voi suorittaa yksin, vaan sillä on sekä suorittaja että seuraajat, joskus myös kohde. Käsitteiden merkityksestä on kuitenkin muitakin käsityksiä, ja jotkut pitävät seremoniaa ja rituaalia synonyymeinä.

Seremonioita ovat esimerkiksi häät, jumalanpalvelus, kruunajaiset, palkintoseremoniat, japanilainen teeseremonia ja ritariksilyönti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seremonia Wikimedia Commonsissa
# Polyfonia

Esimerkki polyfoniasta. Perotinin - *Alleluia nativitas*.
**Polyfoniseksi** sanotaan moniäänistä musiikkia, jossa äänistä vähintään kaksi on itsenäisiä sekä rytminsä että melodiansa suhteen , eikä niitä voida selkeästi jakaa melodiaääneen ja sitä säestäviin ääniin. Polyfonian vastakohta on homofonia.

## Katso myös

* kontrapunkti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polyfonia Wikimedia Commonsissa
# Interaktiivinen taide

**Interaktiivinen taide** on taidetta, johon kokija voi vaikuttaa. Interaktiivinen taide voi esimerkiksi kutsua kokijan kävelemään sen lävitse tai ympäri, tai kutsua kokijoita osallistumaan taideteokseen. Interaktiivinen taide liittyy ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksen (human-computer interaction eli HCI) tiedekenttään.

Interaktiivisen taiteen tietotekniset elementit sisältävät usein tietokoneita, käyttöliittymiä tai sensoreita jotka reagoivat liikkeisiin, lämpöön, tai ympäristön muutoksiin (esim. säähän). Taideteoksen sisältämä tietokone on koodattu reagoimaan näihin ärsykkeisiin.

Aikaisimmat interaktiiviset taideteokset on tehty 1920-luvulla. Interaktiivinen taide huomioitiin virallisesti taidekentällä vasta 1990-luvun loppupuolella.

Interaktiivinen taide on usein immersiivistä. Immersiivinen taide on upottavaa, ja voi sisältää esimerkiksi audiota ja videokuvaa.

## Suomalaiset interaktiiviset taiteilijat

Suomalisiin interaktiivisiin taiteilijoihin kuuluvat mm. WAUHAUS-kollektiivi, Ekho Collective, sekä Kaiken Keskus.

## Lähteet
# Keskiviikko

Viikko

* maanantai
* tiistai
* keskiviikko
* torstai
* perjantai
* lauantai
* sunnuntai

**Keskiviikko** (lyhenne ke tai kesk.) on tiistain ja torstain väliin jäävä viikonpäivä. Se on SFS-EN 28601 -standardin mukaan Suomessa viikon kolmas viikonpäivä. Keskiviikon suomenkielinen nimi samoin kuin saksankielinen nimi *Mittwoch* johtuu siitä, että se on keskellä vanhaa, sunnuntaista alkavaa viikkoa. Nykyisin kalenteriviikko alkaa monissa maissa maanantaista, joten keskiviikko ei kaikissa maissa ole enää viikon päivistä keskimmäinen, mutta se on nykyisin monissa maissa käytettävän viisipäiväisen työviikon keskimmäinen päivä ja siten sen suomen- ja saksankielinen nimi on edelleen kuvaava.

## Keskiviikko muissa kielissä

Kreikkalaiset käyttivät omien jumaliensa nimiä viikonpäivissä (keskiviikko, *hemera Hermu* eli Hermeen päivä) ja roomalaiset omiensa (keskiviikko, *dies Mercurii* eli Mercuriuksen päivä). Ranskaksi keskiviikko onkin *mercredi*. Myös japaniksi keskiviikko on planeetta Merkuriuksen (水星, suisei) päivä, 水曜日 (suiyōbi). Germaanisissa kielissä päivät nimettiin uudelleen germaanisten jumalien mukaan, keskiviikko yhdistettiin Odin-jumalaan (*onsdag*) ja sen germaaniseen ”Wotan” muotoon (*Wednesday*), joskin nykysaksassa keskiviikko on nimetty samoin kuin suomessa, *Mittwoch*.

Eurooppalaisista kielistä portugali hylkäsi täysin pakanalliset nimet ja siirtyi numeroituihin viikonpäiviin, siispä keskiviikko on *quarta-feira*. Numeroidut päivät ovat käytössä myös muun muassa seemiläisissä kielissä, kiinassa ja vietnamissa, keskiviikko on näissä kielissä joko kolmas tai neljäs päivä. Samaa periaatetta noudatetaan viron kielessä: keskiviikko on *kolmapäev* (vaihtoehtoinen nimi *kesknädal* eli keskiviikko). Myös venäjässä keskiviikko on keskellä, среда.

## Sanontoja

Keskellä viikkoa keskiviikko. Keskiviikko, päivistä keskeisin, keskellä viikkoa. Keskiviikko, pikkulauantai.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskiviikko Wikimedia Commonsissa
# Sung Jae-gi

| Sung Jae-gi |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 11. syyskuuta 1967 Daegu, Jeollanam-do, Etelä-Korea |
| **Kuollut** | 26. heinäkuuta 2013 (45 vuotta) Soul, Etelä-Korea |
| Puoliso | Park Eun-kyong |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Sung Jae-gi** (hangul: 성재기; hanja: 成在基 11. syyskuuta 1967 Daegu, Etelä-Korea – 26. heinäkuuta 2013 Soul, Etelä-Korea) oli korealainen miesasia-aktivisti ja feminismin vastustaja, liberalismin filosofi ja Association of Korean Male(남성연대 男性連帶) -järjestön perustaja. Hänen lempinimensä oli Simheon.

Hän teki 2013 itsemurhan vastalauseena Korean tasavallan seksuaaliselle syrjinnälle. Hän oli kuollessaan raskaasti velkaantunut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* *Suicide performance and journalist ethics* News Dongah (englanniksi)
* Police continue search for missing men's rights activist yonhapnews 2013.07.27 (englanniksi)
* Body of Sung Jae-gi found in Han River Koreaherald 2013.07.29 (englanniksi)
* Seoul ‘Bridge of Life’ Attracts More Suicide Attempts korearealtime 2013.11.08 (englanniksi)
* South Korean channel films suicide (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# Länsigootit

Visigoottien kulkureitti.
**Länsigootit** eli **visigootit** (lat. *Visigothi*, *Wisigothi*, *Vesi*, *Visi*, *Wesi*, tai *Wisi*) olivat gootteihin lukeutunut germaaniheimo.

Nimityksen visigootit otti käyttöön roomalainen historioitsija Cassiodorus, joka kirjoitti goottien historian noin vuonna 550. Visigootit käyttivät itsestään tuolloin nimeä *vesi*. Cassiodorus tulkitsi ostrogootit itägooteiksi ja *vesi*-nimestä tuli *visigootit* eli länsigootit. Koska ostrogootit asuivat tuolloin Italiassa ja visigootit Espanjassa, nimet jäivät käyttöön.

## Historia

Recceswinthin antama votiivilahja. Roikkuvissa kirjaimissa lukee latinaksi: *[R]ECCESVINTHVS REX OFFERET* (suom. *Kuningas R. antaa tämän*).
Länsigootit erosivat itägooteista 200-luvun lopulla tai viimeistään 300-luvun alussa, kun länsigoottien ydinjoukko, tervingien heimo, asettui Dnestrin ja Tonavan väliselle alueelle. Länsigootit asettuivat Tonavan alajuoksun pohjoispuolelle ja solmivat liiton Konstantinus Suuren kanssa vuonna 332. Wulfilan käännyttämät areiolaiset länsigootit pakenivat vainoa Rooman valtakunnan puolelle ja asettuivat Traakiaan eli nykyisen Balkanin alueelle. Loput länsigooteista siirtyivät Fritigernin johdolla vuonna 376 Rooman alueelle ja voittivat vuonna 378 Itä-Rooman keisari Valensin Adrianopolin taistelussa.

Kuninkaansa Alarikin johdolla länsigootit ryöstivät Kreikan tärkeimmät kulttipaikat 395 tai 396. Rooman he ryöstivät vuonna 410. Alarikin kuoltua hänen seuraajansa Ataulf johdatti länsigootit laajoille alueille Etelä-Galliaan ja 415 Hispaniaan. Valloittamilleen alueille he perustivat oman valtakunnan. Vuonna 418 roomalainen patriisi, sittemmin keisari Constantius III kutsui länsigootit Akvitaniaan Rooman foederateiksi. Sinne siirtyneiden länsigoottien päällikkö Wallia kuoli pian heidän asetuttuaan Akvitaniaan. Hänen seuraajansa oli Teoderik I, joka johti vuonna 451 länsigootit Katalaunien kenttien taisteluun roomalaisten liittolaisina. Teoderik I sai taistelussa surmansa.

Länsigootit säilyivät Rooman foederateina vuoteen 475, jolloin Teoderik I:n poika Eurik julistautui itsenäiseksi kuninkaaksi. Eurik julkaisi myös länsigoottien lakikokoelman, latinaksi kirjoitetun *Eurikin koodeksin*. Hänen aikanaan länsigoottien Gallian kuningaskunta saavutti suurimman laajuutensa, ja ulottui Loiresta Pyreneille. Eurikia seurasi valtaistuimella hänen poikansa Alarik II, joka sai surmansa Vouillén taistelussa vuonna 507, jolloin Klodvigin johtamat frankit löivät Gallian länsigootit lopullisesti. Espanjassa länsigoottien valtakunta vielä säilyi Toledo pääkaupunkinaan, mutta vuonna 711 arabit tuhosivat viimein myös sen.

## Lähteet

* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: *Antiikin käsikirja*. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
* Kari, Risto: *Historian ABC 6 – Kaikkien aikojen valtiot*. Tammi, 2001. ISBN 951-31-1098-2

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsigootit Wikimedia Commonsissa