Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kevättä ja syksyä -vuosikirjat

1800-luvulla tehty kopio Tang-dynastian aikaisesta Du Yun Kevättä ja syksyä -vuosikirjojen kommentaarista.
**Kevättä ja syksyä -vuosikirjat** ovat Kiinan samannimisen kauden aikaiset aikakirjat, jotka kattavat noin 250 vuotta aikavälillä 722 eaa.–481 eaa. Vuosikirjat lasketaan yhdeksi kungfutselaisuuden viidestä klassikosta. Vuosikirjat ovat varhaisimmat säilyneet kiinalaiset tekstit, jotka on järjestetty vuosikirjoiksi. Useimmat tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että vuosikirjat perustuvat muinaisen Lu-valtion virallisiin aikakirjoihin tai ovat ne.

Vuosikirjojen oletetaan olevan yhden ihmisen kokoamat, mutta hänen identiteettiään ei tunneta. Muun muassa Mengzi aikoinaan oletti, että Kungfutse itse kirjoitti tekstin, oletettavasti koska vuosikirjat loppuvat äkkinäisesti hieman ennen Kungfutsen kuolemaa. Siitä, että Kungfutse olisi koonnut tekstin, ei kuitenkaan ole mitään todisteita.

Kevättä ja syksyä -vuosikirjat ovat teksteinä hyvin suppeita. Myöhemmin erityisesti taistelevien läänitysvaltioiden kaudella Kiinassa kirjoitettiin monia kommentoivia tekstejä selittämään ja laajentamaan niissä käsiteltyjä aiheita.

Vuosikirjoissa käsitellään muutaman feodaalisen valtion diplomaattisia suhteita, liittoumia, sotilaallisia tapahtumia ja luonnonkatastrofeja.

## Aiheesta muualla

* Chinese Literature – Tietoa kevättä ja syksyä -vuosikirjoista. (englanniksi)
* Kirjoituksia kungfutselaisuudesta: Katkelmia teoksesta Xunzi ja muita kirjoituksia, jakso 13/19: Kevättä ja syksyä – Sinologit Riika-Leena Juntunen, Jyrki Kallio ja Eero Suoranta keskustelevat Kevättä ja syksyä -vuosikirjoista.

## Lähteet

Kungfutselaisia tekstejä

|  |  |
| --- | --- |
| Neljä kirjaa | * *Suuri oppi*
* *Tarkoituksen oppi*
* *Keskustelut*
* *Mengzi*
 |
| Viisi klassikkoa | * *Laulujen kirja*
* *Kirjoitusten kirja*
* *Riitit*
* *Muutosten kirja*
* *Kevättä ja syksyä -vuosikirjat*
 |
| Kolme kommentaaria | * *Zuozhuan*
* *Gongyangzhuan*
* *Guliangzhuan*
 |
| Kolmetoista klassikkoa | * *Laulujen kirja*
* *Kirjoitusten kirja*
* *Zhouli*
* *Yili*
* *Riitit*
* *Muutosten kirja*
* *Zuozhuan*
* *Gongyangzhuan*
* *Guliangzhuan*
* *Keskustelut*
* *Erya*
* *Xiaojing*
* *Mengzi*
 |
| Muita | * *Musiikin kirja*
* *Kongzi Jiayu*
* *Xunzi*
 |
# Qu Yuan

Qu Yuan 1600-luvun piirroksessa.
**Qu Yuan** (noin 339–278 eaa.) oli varhaisin nimeltä tunnettu kiinalainen runoilija. Hänellä on ollut suuri merkitys kiinalaisen runouden kehittymiseen.

Qu Yuan syntyi Chun hallitsijasuvun jäseneksi. Hänet kutsuttiin alle 30-vuotiaana Chun hallitsijan Huaiwangin neuvonantajaksi. Qu Yuan suositteli Qinin läänitysvaltion vastustamista. Politiikka ei ollut suosittua, ja Qu Yuan joutui sisäiseen karkotukseen, kun häntä kiellettiin tulemasta Jangtsejoen eteläpuolelle. Määräyksestä huoimatta hän vaelteli murheellisena Chun eteläosissa ja hukuttautui lopulta Jangtsen sivujokeen. Lohikäärmeveneiden juhla on saanut alkunsa runoilijan ruumiin etsimisestä.

## Lähteet
# Sonnō jōi

Miton kapinan samuraita sonnō jōi -bannerin kanssa.
**Sonnō jōi** (jap. 尊皇攘夷, "kunnioita keisaria ja karkota barbaarit") oli japanilainen, uuskungfutselaisuudesta alkunsa saanut poliittinen filosofia ja liike. Siitä tuli huomattava tunnuslause 1850- ja 1860-luvuilla Tokugawa-bakufua kaatavassa liikkeessä. Fraasia voidaan pitää anti-imperialistisena, vaikka Japani itse alkoi harjoittaa imperialismia 1800-luvulla.

Tunnuslauseen alkuperä on Kiinassa, kevättä ja syksyä -kauden fraasissa *zūnwáng rǎngyí* (kiin. 尊王攘夷). Zhou-dynastia menetti hallinnan feodaalivaltioistaan ja ulkomaiden hyökkäykset olivat yleisiä. Qí-valtion Qí Huán Gōng käytti fraasia saadakseen muiden feodaalivaltioiden johtajat kunnioittamaan Zhou-hovia, vaikka käytännössä hänen tarkoituksenaan olikin saada ne omaan hallintaansa. Japanissa sen alkuperä voidaan jäljittää 1600-luvun kungfutselaisten oppineiden, Yamazaki Ansain ja Yamaga Sokōn töihin. He kirjoittivat Japanin keisarihuoneen pyhyydestä ja ylivoimaisuudesta muihin maihin verrattuna. Heidän ideoitaan jalosti kokugaku-oppinut Motoori Norinaga. Mitogaku-oppinut Aizawa Seishisai toi tunnuslauseen moderniin japanin kieleen teoksessaan *Shinron* vuonna 1825. Siinä *sonnō* tarkoitti Tokugawa-bakufun keisaria kohtaan osoittamaa kunnioitusta ja *jōi* kristinuskon kieltoa.

Kun yhä suurempi määrä ulkomaisia laivoja vieraili Japanin vesillä 1800-luvun alussa, maan harjoittama eristäytymispolitiikka tuli kyseenalaiseksi. Tunnuslauseen *jōi*-osa muuttuikin reaktioksi Kanagawan sopimukseen, jossa Japani pakotettiin avautumaan ulkomaankaupalle vuonna 1853. Se, että bakufu oli kyvytön toimimaan ulkomaalaisia vastaan keisarillisen hovin toiveista huolimatta, osoitti Yoshida Shōinille ja muille Tokugawoja vastustaville, että filosofian *sonnō*-osa ei toteutunut ja että bakufu täytyi korvata hallinnolla, joka kykenisi paremmin toimimaan keisarille uskollisesti. Tunnuslause omaksuttiin kapinallisten Chōshūn ja Satsuman alueiden taisteluhuudoksi, ja keisarillinen hovi odotetusti suhtautui liikkeeseen myönteisesti. On tärkeää huomata, että retoriikasta huolimatta slogan ei koskaan ollut osa hallituksen eikä edes kapinallisten politiikkaa; erityisesti Satsumalla oli hyvin läheiset suhteet länsivaltoihin, joilta se osti aseita, ammuksia, laivoja ja muuta teknologiaa.

Kun Tokugawa-bakufu oli kaatunut ja keisari Meiji nostettu symbolisesti valtaan Meiji-restauraatiossa, tunnuslause jätettiin kaikessa hiljaisuudessa pois käytöstä. Se korvattiin sloganilla *fukoku kyōhei*, "rikas maa ja vahva armeija".

## Lähteet
# 314 eaa.

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 400-luku eaa. · **300-luku eaa.** · 200-luku eaa. |
| **Vuosikymmenet** | 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa. |
| **Vuodet** | 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa. |

## Tapahtumia

* Delos-saari julistautui itsenäiseksi.

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Ksenokrates, kreikkalainen filosofi
# Kapina

Maalaus kapinasta Rooman konsuli Appius Claudiusta vastaan.
**Kapina** on jonkin joukon (aseellinen) nousu esivaltaa vastaan.

Kapinoinnilla pyritään muuttamaan epätyydyttäväksi koettu asiantila. Kapinoinnilla on pyritty esim. hallituksen kaatamiseen ja vallankaappaukseen tai yhteiskuntajärjestyksen kumoamiseen vallankumouksella. Historiallisesti kapina-sanaa käytettiin epäonnistuneesta vallankaappauksesta tai -kumouksesta.*lähde?*

Armeijassa kapina on teko, jossa sotilaat yhdessätuumin kieltäytyvät tottelemasta esimiehen antamaa käskyä.

Merenkulkuyhteyksissä kapinalla tarkoitetaan laivan miehistön jäsenten toimia, joilla he pyrkivät saamaan aluksen komentoonsa. Merillä kapinoinnista rangaistuksena oli perinteisesti kuolemanrangaistus. Ison-Britannian laivaston sotalait ovat muuttuneet niiden vuosisataisten olemassaolon aikana hieman. Nykyiset sotalait ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä sillä erotuksella, ettei kuolemanrangaistusta enää käytetä. Yhdysvaltain sotaoikeuden säännöstön artikla 94 määrittelee mahdolliseksi rangaistukseksi kuoleman.*lähde?*

Suomen rikoslain 16 luvun 4 § sisälsi vuoden 1999 alkuun asti rikosnimikkeen kapina, jolla tarkoitettiin ”väkijoukon yksin toimin harjoittamaa väkivaltaa virkamiestä vastaan.” Rikoslain uudistamisen myötä (24. heinäkuuta 1998/563) siitä luovuttiin.*lähde?*

## Tunnettuja kapinoita

* Batavian kapina (1629)
* HMS Bountyn kapina (1789)
* HMS Hermionen kapina (1797)
* Redjoen kapina, métisien kapina Kanadan hallitusta vastaan (1869)
* verisunnuntai Pietarissa Venäjällä (1905)
* Varsovan kansannousu (1944) Varsovassa Puolassa

### Kapinoita Suomessa

* Nuijasota 1596–1597
* Elimäen talonpoikaiskapina 1616–1643
* Jokioisten talonpoikien riita aateliston kanssa vuosina 1622–1628, 1651–1652, 1661–1668 ja 1680–1697
* ”Punakapina”, suomalaisten punaisten kapina hallitusta vastaan Suomen sisällissodassa (1918)
* läskikapina (1922)
* Mäntsälän kapina (1932)
* Nivalan konikapina (1932)
* ”Kemin kapina” eli Kemin veritorstai (1949)
* Kalajoen kapina (1953)

## Katso myös

* Lakko
* Salakapina
* Sotilasrikos
* Orjakapina
* Talonpoikaiskapina

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapina Wikimedia Commonsissa
# Maanpako

**Maanpako** tarkoittaa pakolaisuutta omasta maasta muun muassa vankilan, kuoleman tai muun rankaisutoimen uhalla. Maanpako on usein poliittinen rankaisutoimi. Yleensä tehdään selvä ero sisäisen maanpakolaisuuden eli maan sisällä tapahtuvan pakkomuuton ja ulkoisen maanpakolaisuuden, joka tarkoittaa yleensä karkotusta asuinmaansa ulkopuolelle. Ihmisten lisäksi maanpakoon voidaan ajaa myös hallitus, jolloin puhutaan pakolaishallituksesta. Myös kokonaisia kansakuntia on ajettu maanpakoon, jolloin voi syntyä diaspora.

## Katso myös

* Pakolaishallitus
* Pakkosiirto
* Siirtolaisuus
* Siperiaan karkottaminen
* Ostrakismos
* Luettelo maanpaossa olleista valtion- tai hallitusten päämiehistä

## Aiheesta muualla

* Kuuluisia maanpakolaisia (Arkistoitu – Internet Archive)
# Kansan päivälehti

| Kansan päivälehti |
| --- |
|  |
|  Kansan päivälehden ensimmäisen numeron kansi (15.6.1948). |
| Lehtityyppi | sanomalehti |
| Julkaisija | Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitea |
| ISSN | ISSN 1672-8386 |
| ISSN-L | ISSN 1672-8386 |
| Levikki | 3 miljoonaa  |
| Perustettu | kesäkuu 1948 |
| Päätoimittaja | Tuo Zhen (2018–) |
| Sitoutuneisuus | Kiinan kommunistinen puolue |
| Kotikunta | Peking, Kiina |
| Kotimaa | Kiinan kansantasavalta |
| Ilmestymistiheys | päivittäin |
| Kieli | baihua (en) ja kiina |
| Aiheesta muualla |
| OCLC |
| Kotisivu |
| Infobox OK |

**Kansan päivälehti** (kiin.: 人民日报; pinyin: *Rénmín Rìbào*) on Kiinan kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja. Se on perustettu vuonna 1948 ja sen levikki on nykyisin noin kolme miljoonaa. Vaikutusvaltainen lehti on tavallisesti listattu maansa laajalevikkisimmän sanomalehden *Cankao Xiaoxin* jälkeen Kiinan toiseksi suurimmaksi sanomalehdeksi. Vuodesta 2018 lähtien lehden päätoimittajana on toiminut Tuo Zhen.

*Kansan päivälehti* on vastuussa englanninkielisen *Global Times* -lehden toimittamisesta. Vuonna 2020 Yhdysvaltain ulkoministeriö ilmoitti luokittelevansa *Kansan päivälehden*, sekä muita kommunistisen puolueen alaisia medioita, ulkovaltojen edustustoiksi, minkä johdosta lehden pitää muun muassa raportoida ulkoministeriölle, kuinka monta henkilöä sillä on palkkalistoillaan.

Vuonna 2012 *The Onion* julkaisi jutun, jossa Kim Jong-unin kerrottiin olevan maailman seksikkäin mies. *Kansan päivälehti* tarttui tähän ja täydensi omaa juttuaan 55 kuvalla Kimistä. *Kansan päivälehti* poisti oman juttunsa, kun *The Onion* kertoi sen tarttuneen "uutiseen".

*Kansan päivälehti* tarjoaa tekoälyn ja työntekijöiden yhteistyöllä toimivaa sisällön sensurointia ulkopuolisille yrityksille, jonka avulla nämä voivat sensuroida sisällöstään kommunistipuolueen kieltämät aiheet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansan päivälehti Wikimedia Commonsissa

* Kansan päivälehden englanninkielinen sivusto. (Huom. Osin eri sisältö ja journalistinen tyyli kuin kiinankielisellä sivustolla) (englanniksi) (en.people.cn)
* Chinese and English versions of China's leading news portals – Two styles of journalism (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (thinkingchinese.com)
# Maalaisaateli

**Maalaisaateli** (engl. *Gentry*) tarkoittaa alempaa englantilaista aatelia. 1700-luvun alkupuolella maalaisaateli määriteltiin maanomistukseen perustuvan vaikutusvallan avulla. Maalaisaateli on ryhmänä epämääräinen, ja sen sisältö on muuttunut ajan myötä. 1700-luvulla siihen voitiin sisällyttää myös papisto, suoraan maataloutta palvelevan kuljetusalan ja teollisuuden omistajat, kuten satula- ja vaunusepät, sekä maataloustuotteita jalostaneen teollisuuden, kuten olutpanimojen, parkitsimoiden, villateollisuuden ja vastaavien omistajat. Maalaisaatelilla oli paljon valtaa 1700-luvulla Englannin ollessa vielä maatalousvaltainen valtio. Kun tarkoitetaan pelkästään maata omistavaa maa-aatelia, voidaan käyttää nimitystä "landed gentry". Englantilaisen maalaisaatelin arvonimiä ovat baronetti (*baronet*), ritari (*knight*), esquire ja gentleman. Maalaisaatelia ei lueta pääreihin eivätkä he päässeet parlamentin ylähuoneeseen. Myös lordien nuoremmat pojat kuuluvat gentryyn.*lähde?*

Vastaavia ylimystö- ja aateliryhmiä löytyy muistakin Euroopan maista, esimerkiksi Ruotsin rälssi ja Saksan junkkerit.

Maa-aatelilla on ollut paljon merkitystä Englannin maanomistuksessa. Heikkojen kuninkaiden aikana keskiajalla noin kahdensadan linnanherran maanhallinta kehittyi maanomistukseksi. Vanhin poika peri maan ja jatkoi feodaalisia velvoitteita. Feodaaliajan jälkeen maa-aateli asetti metsästysoikeuksien nojalla kulkurajoituksia mailleen ja kiisti jokamiehenoikeudet. Omistuksen keskittyminen jatkui 1800-luvulla, kun maatalouden koneellistuminen vähensi työvoiman tarvetta ja vuokraviljelijät tulivat tarpeettomiksi. 1900-luvulla maatalouden tehotuotanto teki pienviljelystäkin kannattamatonta ja maanomistus keskittyi yhä enemmän. Omistajasuvuista kehittyi ylhäinen maa-aateli (landowning gentry).

## Lähteet

* Thompson, E. P.: *Herrojen valta ja rahvaan kulttuuri; valta, kulttuuri ja perinnäistavat 1700-1800-luvun Englannissa*.  Suomentanut Tuomas M. S. Lehtonen. Gaudeamus, 1996.  ISBN 951-662-668-8

### Viitteet
# Metallurgia

**Metallurgia** on luonnontieteisiin ja teknisiin tieteisiin kuuluva tieteenala/oppi, joka käsittelee metallien (tai laajemmin käsitettynä myös muiden epäorgaanisten materiaalien) valmistus- ja jalostusmenetelmiä sekä tutkii niiden elinkaarta ja sen aikana tapahtuvia muutoksia usein metallien kiderakenteen näkökulmasta. Historiallisesti metallurgian kehitys on kulkenut samaa tahtia teräksen valmistusmenetelmien kanssa, sillä valtaosa maailman metallintuotannosta liittyy teräkseen.

## Metallurgian osa-alueet

Metallurgia voidaan jaotella karkeasti prosessimetallurgiaan ja fysikaaliseen metallurgiaan, mutta monia muitakin alalajeja on, ja rajanveto on joskus vaikeaa, esimerkkeinä jauhemetallurgia ja rikastustekniikka, joka varsinkin anglosaksisissa maissa luetaan metallurgiaan kuuluvaksi.

Prosessimetallurgia käsittelee muun muassa materiaalien valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden esikäsittelyä (esimerkiksi rikasteen pasutus ja sintraus), materiaalien valmistusta raaka-aineista (esimerkiksi malmirikasteiden sulatus) ja puolivalmiiden tuotteiden käsittely- ja jalostusprosesseja (esimerkiksi raffinointi, puhdistus ja konvertterissa tapahtuva hiilenpoisto, mellotus).

Prosessimetallurgia voidaan jaotella vielä hydrometallurgiaan ja pyrometallurgiaan.

Hydrometallurgia käsittelee liuoksissa tapahtuvia tai nesteen avustuksella/välityksellä tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi korroosiota ja korroosionestoa, rikasteiden läjäliuotusta, kuparin elektrolyysiä ja metallien valmistusta liuospohjaisin menetelmin (Hydro-Copper).

Pyrometallurgia käsittelee korkeissa lämpötiloissa tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi kuparin liekkisulatusta, masuunin toimintaa tai plasmapinnoitusta.

Fysikaalinen metallurgia käsittelee esimerkiksi materiaalien muokkausta tuotteiksi raaka-aineiden (metallien) valmistamisen jälkeen. Tyypillinen fysikaalisen metallurgian prosessivuo on:

* sulatus
* valu
* kuumamuokkaus
* kylmämuokkaus
* lämpökäsittely

## Metallurgian opetus

Suomessa metallurgian korkeakouluopetusta antavat Aalto-yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Oulun yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja Åbo Akademi. Metallurgian opetus Teknillisessä korkeakoulussa tapahtui aluksi Kemian osastolla, sen jälkeen siitä erotetulla Vuorikemian osastolla. Osaston nimi muutettiin sittemmin Vuoriteollisuusosastoksi, ja myöhemmin siitä tuli Materiaali- ja kalliotekniikan laitos, joka puolestaan muuttui myöhemmin Materiaalitekniikan osastoksi. Teknillisen korkeakoulun tultua osaksi Aalto-yliopistoa, opetus tapahtuu nyt Aalto-yliopiston kemian tekniikan korkeakoulun Kemian tekniikan ja metallurgian laitoksen puitteissa.

## Katso myös

* Metallografia
* Korroosio
* Agglomerointi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Metallurgia Aalto
* Metallurgy Encyclopaedia Britannica (englanniksi)
# 123 eaa.

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 200-luku eaa. · **100-luku eaa.** · Ensimmäinen vuosisata eaa. |
| **Vuosikymmenet** | 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa. |
| **Vuodet** | 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa. |

## Tapahtumia

* Gaius Gracchus nimitetään Rooman tribuuniksi ensimmäistä kertaa

## Syntyneitä

## Kuolleita
# Regentti

**Regentti** (lat. *regens*, hallitseva) tarkoittaa hallitsijaa, hallituksen hoitajaa tai sijaishallitsijaa. Sijaishallitsija hoitaa kruunun vakinaisen haltijan tehtäviä tämän ollessa alaikäinen, pitkään sairaana, mielenvikainen, matkoilla tai muulla tavalla estynyt. Regentti-nimitystä käytetään erityisesti Orléansin herttua Filipistä, joka vuosina 1715–1723 sijaishallitsijana johti Ranskan hallitusta Ludvig XV:n puolesta tämän ollessa alaikäinen.

Sijaishallitsijana saattaa toimia jopa hallitsijasukuun kuulumaton henkilö. Näin kävi esimerkiksi Espanjassa 1841–1843, kun kenraali Baldomero Espartero toimi Isabella II:n sijaishallitsijana ja holhoojana. Regentiksi voidaan kutsua myös valtionhoitajaa, jolla on kuninkaallista valtaa, vaikka hän ei itse omistakaan kruunua.

## Regenttimaisteri

Regenttimaisteri on historiallinen kunnianosoitus, jonka Cambridgen ja Oxfordin yliopistot myönsivät maistereille aluksi vuoden, myöhemmin viiden vuoden kuluttua loppututkinnosta.

## Regenttikuva

Regenttikuva (holl. *Regentenstuk*) on Alankomaiden 1500- ja 1600-luvun taiteessa esiintyvä ryhmämuotokuva, joka esittää jonkin ammattikunnan tai järjestön johtomiehiä.

## Katso myös

* Sijaishallitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Regentti Wikimedia Commonsissa
# Taixuanjing

**Taixuanjing** (太玄經 Tàixuánjīng, Wade-Giles: T'ai Hsüan Ching; *Suuren salaisuuden klassikko*) on kiinalainen ennuskirja. Sen kirjoitti Yang Xiong (揚雄/扬雄 Yáng Xióng; Wade-Giles: Yang Hsiung; 53 eaa. - 18 jaa.), joka julkaisi sen vuonna 2 eaa. Taixuanjing nojaa yijing-ennustamisen perinteeseen. Se on myös kalenteri ja kungfutselainen filosofinen teos.

Ennustamiseen käytetään kolmenlaisia viivoja:

* yhtenäinen viiva (⚊), joka symboloi taivasta (天 tiān),
* katkoviiva (⚋), joka symboloi maata (地 dì)
* kolmeen osaan katkaistu viiva (𝌀), joka symboloi ihmistä (人 rén).

Näistä muodostetaan neljän viivan ryhmiä eli tetragrammeja, joita on yhteensä 81. Toisin kuin yijing-ennustamisessa, tetragrammi rakennetaan ylimmästä viivasta alimpaan. Viivan paikat on nimetty:

* ylin: 方 fāng (ilmansuunta, alue, naapurivaltio )
* toinen: 州 zhōu (maakunta)
* kolmas: 部 bù (kunta)
* neljäs (alin): 家 jiā (suku)

## Lähteitä

* The Canon of Supreme Mystery by Yang Hsiung (Michael Nylan)
* The Elemental Changes, The Ancient Chinese Companion to the I Ching (käännös: Michael Nylan)
* The T'ai Hsüan Ching, The Hidden Classic (käännös: Derek Walters)

## Viitelista
# Yulin (Guangxi)

| Yulin (玉林市, Yùlín Shì) |
| --- |
|  Yulinin sijainti Guangxissa, alla sijainti Kiinassa. |
|  Yulin |
| **Koordinaatit:** 22.6386°N, 110.1600°E |
| Valtio | Kiina |
| Autonominen alue | Guangxi |
| Hallinto |  |
|  – Hallinnon tyyppi | prefektuuritason kaupunki |
| Pinta-ala  () |  |
|  – Kokonaispinta-ala | 12 828,11 km² |
| Väkiluku (2010)  () | 5 487 368 |
|  – Väestötiheys | 427,8 as./km² |
| Aikavyöhyke | UTC+8 |
| Postinumero | 537000 |
| Suuntanumero(t) | +86 (0)775 |
| Rekisterikilpi | 桂K |
|  |
| www.yulin.gov.cn |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Yulin** (kiin.: 玉林; pinyin: *Yùlín*; Jyutping: *Juk6lam4*, ent. kiin.: 鬱林; pinyin: *Yùlín*; Jyutping: *Wat1lam4*, zhuangiksi *Yilinz*) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Guangxin autonomisen alueen kaakkoisosassa, linnuntietä vajaa 190 kilometriä maakuntakeskus Nanningista itään. Vuonna 2010 Yulinin asukasluku oli 5,487 miljoonaa ja pinta-ala 12 828 neliökilometriä.

Yulin rajoittuu idässä Maomingin, etelässä Zhanjiangin ja Beihain, lännessä Qinzhoun, sekä pohjoisessa Guigangin ja Wuzhoun prefektuuritason kaupunkeihin.

Yulinin piirikuntatason jako.
Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu seuraavasti (numerointi kuten kuvassa):

Kaupunkipiirit (1)
1. Yuzhou (sis. Fumian, 玉州区),
 1 056 743 as.

Piirikuntatason kaupunki (1)
2. Beiliu (北流市), 1 132 216 as.

Piirikunnat (4)
3. Xingye (兴业县), 560 394 as.

4. Rongin piirikunta *tai* Rongxian (容县), 633 139 as.

5. Luchuan (陆川县), 762 372 as.

6. Bobai (博白县), 1 342 504 as.

Yulinin koiranlihafestivaaleja varten tapetaan yli 10 000 koiraa vuosittain.
Paikallista elintarviketarjontaa edustavat muun muassa longaani, jakkihedelmä (intianleipäpuun hedelmä) sekä useiden kiinalaistenkin asiantuntijoiden laittomana pitämät "perinteiset", kesäpäivänseisauksen aikaan järjestetyt koiranlihafestivaalit. Pääosa koiranlihasta on peräisin mustasta pörssistä ja osa varastetuista koirista. Vuonna 2014 maassa ei ollut yhtään koiranlihatilaa tai koiranlihan käsittelyyn hyväksyttyä teurastamoa eikä koiria pidetty säädösten mukaan karanteenissa ennen teurastusta; vahvan viinan kanssa syötävästä festivaalilihan hygieniasta ei voi asiantuntijoiden varmistua. Arvion mukaan yli 10 000 koiraa tapetaan Yulinin festivaalin aikana ruuaksi vuosittain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yulin (Guangxi) Wikimedia Commonsissa

* Yulin City Overview (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (51766.com)
* Yulin City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
* China Postal Code: Guangxi Province (prefektuuri ja piirikuntataso) (englanniksi) (youbianku.com)
* Yulin Guangxi Travel Guide  chinatravel.com. Arkistoitu 27.6.2015. Viitattu 26.6.2015. (englanniksi)
* Dog Days of Yulin - Part 1 (video, jatkuu osalla 2, amerikkalainen nuorisomediakanava Vice.com) (englanniksi) (vice.com)