Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Amudarja

| Amudarja |
| --- |
|  Auringonnousu Amudarjalla |
| Alkulähde | Pamir |
| Laskupaikka | aikaisemmin Araljärvi |
| Maat | Afganistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan |
| Pituus | 2 540 km |
| Alkulähteen korkeus | 6 000 m |
| Virtaama | 1 400 m³/s |
| Valuma-alue | 465 500 km² |
|  Amudarjan valuma-alue ja Araljärven entinen rantaviiva. |
| Infobox OK |

**Amudarja** (tadžikiksi Омударё tai дарёи Ому, *Omudarjo* tai *darjoi Omu*; turkmeeniksi *Amyderýa;* pers. ‏آمودریا‎, *Âmudaryâ*; uzb. *Amudaryo*), antiikin **Oksos** (m.kreik. Ὤξος, *Ōksos*, lat. *Oxus*), on Keski-Aasian pisin joki. Amudarja muodostuu kahden latvajoen, Vahšin ja Pandžin yhtymisestä ja on näin mitaten 1 415 kilometrin pituinen, mutta Pandžin lähteiltä mitaten 2 540 kilometriä. Joki on purjehduskelpoinen 1 450 kilometrin matkalta alajuoksultaan.

Amudarjan (Pandžin) lähteet ovat Pamirin vuorilla Afganistanissa. Joki muodostaa osaltaan Afganistanin rajan ensin Tadžikistanin, sitten Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa ja virtaa sen jälkeen läpi Turkmenistanin palatakseen Uzbekistaniin, jossa se laskee Araljärveen.

Muinaisina aikoina Amudarja on laskenut Uzboýn jokilaakson kautta Kaspianmereen.

Amudarjan veden käyttö keinokasteluun on tärkeimpiä syitä Araljärven kuivumiselle. Joki ei saavuttanut Araljärveä vuosina 2008–2009 ollenkaan, vaan se kuivui autiomaahan. Vuonna 2010 Amudarjan vesistön alueella ollut kuivuus hellitti ja lumipeite joen alkulähteillä Pamir-vuoristossa oli normaali. Amudarjaan virtasi riittävästi vettä, jotta virtaama saavutti Araljärven, jonka seurauksena järven itäinen osa kasvoi huomattavasti suuremmaksi, kuin se oli ollut vuonna 2009.

Amudarja on eteläisempi kahdesta suuresta Araljärveen laskeneesta joesta.
## Lähteet

* Encyclopædia Britannica: Amu Darya (englanniksi)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amudarja Wikimedia Commonsissa
# Pääkaupunki

Punaisella maat, joiden pääkaupunki ei ole maan suurin kaupunki.**Pääkaupunki** on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen, kuten osavaltion tai maakunnan keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos.

Useimmilla poliittisilla yksiköillä on vain yksi pääkaupunki, mutta joillakin on useampia. Esimerkkeinä Bolivian oikeudellinen pääkaupunki on Sucre ja hallinnollinen pääkaupunki La Paz. Alankomaiden oikeudellinen pääkaupunki on Amsterdam ja hallinnon keskus Haag. Etelä-Afrikan hallinnollinen pääkaupunki on Pretoria, oikeudellinen pääkaupunki Bloemfontein ja lainsäädännöllinen pääkaupunki Kapkaupunki. Yhdysvaltain osavaltioista Connecticutilla ja Rhode Islandilla oli vielä 1800-luvulla kaksi pääkaupunkia.

Sveitsillä ei ole de jure pääkaupunkia, mutta sillä on kuitenkin de facto pääkaupunki, Bern. Naurulla taas ei ole minkäänlaista pääkaupunkia, vaikka sen hallinnollinen keskus onkin Yarenissa.

Pääkaupungit jaetaan joskus ”luonnollisiin” ja ”keinotekoisiin” pääkaupunkeihin. Luonnollinen pääkaupunki on hallitseva kaupunki, kuten Lontoo tai Pariisi, jonka ympärille usein koko maa on kasvanut. Keinotekoinen pääkaupunki on perustettu suoraan pääkaupungiksi, kuten Canberra Australiassa, Brasília Brasiliassa ja Abuja Nigeriassa.

Pääkaupungin valinta on usein tehty alueen maantieteellisen tai väestöllisen painopisteen sijainnin perusteella. Tästä esimerkkejä ovat Indianapolis Indianassa ja Springfield Illinoisissa. Washington valittiin Yhdysvaltain pääkaupungiksi, koska se ei ollut liian etelässä, eikä liian pohjoisessa. Myös Sacramento valittiin Kalifornian pääkaupungiksi ja Tallahassee Floridan pääkaupungiksi aikana, jolloin ne olivat vielä lähellä osavaltioidensa väestön keskipistettä, joskin tilanne on sittemmin muuttunut. Canberra perustettiin Australian pääkaupungiksi, koska suurkaupungit Melbourne ja Sydney eivät hyväksyneet toisiaan valtion pääkaupungiksi. Ottawa valittiin Kanadan pääkaupungiksi, koska se sijaitsee ranskan- ja englanninkielisen Kanadan rajalla. Japani siirsi pääkaupunkinsa Kiotosta pohjoisemmaksi Tokioon vuonna 1868 samaan aikaan, kun maa pyrki laajentamaan hallintaansa Japaninsaarten pohjoisosassa. Amerikan vallankumouksen jälkeen seitsemän Yhdysvaltain 13 osavaltiosta siirsi pääkaupunkinsa rannikolta sisämaahan.

## Katso myös

* Luettelo pääkaupungeista
* Luettelo entisistä pääkaupungeista
* Luettelo valtioista, joiden pääkaupunki ei ole valtion suurin kaupunki
* Luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki
* Luettelo pääkaupungeista väkiluvun mukaan
* Luettelo pääkaupungeista pinta-alan mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pääkaupunki Wikimedia Commonsissa
# 706

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku |
| 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku

---

 |
| **Vuodet** | 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 |
| 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 |
| 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 |
| 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 |
| 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 |
| 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 |
| 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 |
| 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 |
| 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 |
| 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 |
| 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 |
| 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 |

## Tapahtumia

## Syntyneitä

* Karloman, Austrasian major domus, Kaarle Martellin poika ja Pipin Pienen veli.

## Kuolleita
# 892

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku |
| 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku

---

 |
| **Vuodet** | 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 |
| 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 |
| 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 |
| 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 |
| 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 |
| 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 |
| 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 |
| 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 |
| 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 |
| 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 |
| 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 |
| 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 |

## Tapahtumia

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Abu Isa Muhammad at-Tirmidhi, imaami
# Li Qingzhao

| Li Qingzhao |
| --- |
|  Qing-dynastian aikainen piirros Li Qingzhaosta. |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 1083 Jinan, Shandong |
| **Kuollut** | vuoteen 1149 mennessä |
| Ammatti | runoilija |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Li Qingzhao** (kiin. 李清照, pinyin Lǐ Qīngzhào, 1083 – vuoteen 1149 mennessä) oli pohjoisen Song-dynastian aikainen kiinalainen runoilija. Litä pidetään kiinan merkittävimpänä naisrunoilijana ja noin sataa hänen nykypäivään säilynyttä runoaan luetaan edelleen laajalti.

## Elämäkerta

Li Qingzhaon patsas hänen kotikaupungissaan Jinanissa.
Li Qingzhao syntyi Jinanin kaupungissa Shandongin maakunnassa vuonna 1083. Hänen perheensä kuului tuolloin hallinneen pohjoisen Song-dynastian yläluokkaan ja Li sai mainetta runoilijana ja kalligrafikkona todennäköisesti jo ennen mentyään naimisiin keisarillisen virkakoneiston ministerin poika Zhao Mingchengin kanssa 17-vuotiaana. Pari oli kiinnostunut samoista aiheista ja keräili esimerkiksi taidetta ja kirjoja. Pariskunnan kirjastoon kuului kattava kokoelma Song-dynastian aikaista kirjallisuutta ja pari kirjoitteli myös runoja toisilleen. Onnellinen elämä heijastui myös Lin runoihin, joita tältä ajalta on kuitenkin säilynyt nykypäivään vain muutama.

Lin elämä muuttui oleellisesti vuonna 1127, jolloin džurtšenit valtasivat Bianliangin eli nykyisen Kaifengin vangiten Song-dynastian hallitsija Qinzongin, joka karkotettiin Mantšurian pohjoisosiin. Lin ja hänen miehensä kotitalo poltettiin ja he menettivät muun muassa keräämänsä kirjallisuuden. Pari pakeni Nanjingiin ja Zhao Mingcheng kuoli vuonna 1129. Ankeus ja toivottomuus heijastuivat Lin tuona aikana kirjoittamiin runoihin. Džurtšenien perustama Jin-dynastia erotti tehtävistään kaikki edellisen dynastian virkamiehet ja osana vanhaa yläluokkaa Lin taloudellinen asema heikkeni. Vuoteen 1132 mennessä Li eli vuokralla siirtyen paikasta toiseen. Li oli onnistunut säilyttämään vain osan miehensä ja hänen itsensä kirjoittamista runoista valtaosan päätyessä muiden käsiin hänen matkustellessaan ympäriinsä. Vaikeuksista huolimatta Li julkaisi vielä omistamansa kirjoitukset useamman osan käsittäneenä teoksena *Jin shi lu*, jonka viimeinen osa koostui Lin avioaikojensa muistelmista. Jotkin tiedot viittaavat siihen, että Li meni vielä viimeisinä vuosinaan uudelleen naimisiin, mutta johtopäätös tästä on kiistanalainen. Li katoaa lopulta historiankirjoista. Viimeiset maininnat hänestä ovat Zhejiangin maakunnasta ja hän kuoli todennäköisesti vuoteen 1149 mennessä.

Elämänsä aikana Li julkaisi yhteensä seitsemän perinteistä (*shi*) ja noin kuusi lyyristä (*ci*) runoteosta. Nykypäivään on kuitenkin säilynyt vain sata Lin runoa, joita luetaan edelleen laajalti. Häntä pidetään Kiinan merkittävimpänä naisrunoilijana.

## Lähteet
# Cuju

Cujun pelaamista
**Cuju** (kiin.: 蹴鞠; pinyin: *cùjū*; usein myös **Tsu chu**) on Kiinasta lähtöisin oleva peli, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä jalkapallon esimuodoista. Peli kehitettiin 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua ja sitä pelattiin myös Korean niemimaalla, Japanissa ja Vietnamissa. Cujussa tavoitteena oli potkaista pallo yli kymmenen metrin korkeudessa olleen verkon läpi. Verkossa olleen reiän halkaisija oli vain 30-40 senttimetriä, joten pallon potkaiseminen sen läpi oli erittäin hankalaa. Pelistä oli myös muunnelmia, joista yksi oli "gladiaattorityyli", jossa yksi pelaaja yritti pitää palloa ilmassa ja tehdä maalin samalla kun kolme tai neljä muuta pelaajaa yrittivät saada pallon häneltä pois.

## Lähteet
# 608

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku |
| 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku

---

 |
| **Vuodet** | 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 |
| 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 |
| 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 |
| 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 |
| 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 |
| 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 |
| 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 |
| 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 |
| 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 |
| 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 |
| 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 |
| 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 |

## Tapahtumia

* Vanhin merkintä halloweenin vietosta

## Syntyneitä

## Kuolleita

* Aidan, Dalriadan kuningas
# Pohjoisen sotaretki

Kiina ennen pohjoisen sotaretkeä (Kuomintang sinisellä, sotaherrat vaaleanpunaisella).Kiina pohjoisen sotaretken jälkeen (Kuomintang sinisellä, sotaherrat vaaleanpunaisella).
**Pohjoisen sotaretki** oli Kiinan historiaa muokannut sotilasoperaatio, joka alkoi vuonna 1926. Sitä johti Tšiang Kai-šek.

Sotaherrojen aikakaudella Kiinan keskushallinto oli hajalla. Kuomintang-puolueen Kansallinen vallankumousarmeija liittoutui kommunistien kanssa ja käynnisti sotaretken Kantonista Jangtsejoelle asti tuodakseen maan taas yhden hallinnon alaisuuteen. Kuomintang sai sotaretkellä apua Neuvostoliitolta.

Vuonna 1927 Kuomintang alkoi jakaantua kahteen osaan: oikeistolaisempi Nankingin osa oli Tšiang Kai-šekin takana, vasemmistolaisempaa Wuhanin osaa johti Wang Jingwei. Yhtenäisyyden säilyttämiseksi Tšiang luopui vallasta ja muutti Japaniin elokuussa 1927.

Tammikuussa 1928 Tšiang palasi johtoon ja sotaretken toinen osa alkoi. Joukot etenivät Keltaiselle joelle asti. Sotaherrojen Yan Xishanin ja Feng Yuxiangin tukemina kansallismieliset pääsivät Pekingiin. Zhang Zuolinin johtama Mantšuria antautui joulukuussa 1928, ja niin Kiina oli kokonaan yhden vallan alla.

Sotaherrojen kukistamisen jälkeen Kuomintang kääntyi siirtomaavalta Britanniaa vastaan. Britit luopuivat alueistaan Hankoussa ja Jiujiangissa mutta valmistautuivat puolustamaan Shanghaita. Tässä vaiheessa Kuomingtanin ja kommunistien liitto hajosi, mikä pohjusti Kiinan sisällissotaa.

## Lähteet
# Estuaari

Satelliittikuva Rio de la Platasta, joka on Uruguayjoen ja Paranájoen yhteinen estuaari Argentiinan ja Uruguayn rajalla
Saksan pohjoisosassa Pohjanmeren rannikolle muodostuu estuaareja idästä virtaavan Elben ja etelästä laskevan Weserin suihin.
**Estuaari** on maa-alueen osittain suojaama jokisuualue, jossa yhden tai sitä useamman joen makea vesi sekoittuu suolaisen meriveden kanssa murtovedeksi.

Estuaareja on monen muotoisia ja kokoisia; niistä monet ovat lahtia, laguuneita tai vuonoja. Tyypillisesti ne ovat paljon leveämpiä kuin niihin laskeva joki ja levenevät merelle päin mentäessä. Kaikki lahdet, laguunit tai vuonot eivät kuitenkaan ole estuaareja – näiden perusominaisuus on nimenomaisesti makean ja suolaisen veden sekoittuminen.

Estuaareja esiintyy jokien suilla varsinkin alueilla, joissa vuorovesi on niin voimakas, että merivesi virtaa ajoittain joen uomaa pitkin päinvastaiseen suuntaan. Tästä syystä esimerkiksi Euroopassa estuaarit ovat yleisiä Atlanttiin, Pohjanmereen ja Jäämereen laskevien jokien suilla, mutta harvinaisia Itämerellä, Välimerellä ja Mustallamerellä. Monet nykyiset estuaarit ovat syntyneet jääkauden päättyessä, jolloin sulamisvedet nostivat meren pintaa niin, että jokilaaksot jäivät osittain merenpinnan alle.

Tunnettuja estuaareja ovat Pohjoiseen jäämereen laskevien suurten jokien kuten Obin ja Jenisein estuaarit, Pohjois-Amerikan Suurten järvien vedet keräävä Saint Lawrence -joen estuaari Quebecissa, Delawarenlahti ja Chesapeakenlahti Yhdysvaltain itärannikolla, San Franciscon lahti sekä Puget Sound sen länsirannikolla sekä Rio de la Plata, Uruguay- ja Paranájoen yhteinen estuaari Argentiinan ja Uruguayn rajalla. Eurooppalaisia estuaareja ovat muun muassa Thamesin estuaari sekä Trentin ja Ousen yhteinen estuaari Humber Englannissa, Saksassa sijaitsevat Elben ja Weserin jokisuut ja Ranskassa muun muassa Seinen ja Loiren estuaarit sekä Gironde, joka on Garonnen ja Dordognen yhteinen estuaari. Asovanmeri on Don- ja Kubanjokien yhteinen estuaari Mustanmeren reuna-alueella sekä Nevajoki.

Itämerta voidaan myös pitää siihen laskevien jokien yhteisenä suurena estuaarina.*lähde?*

Estuaareihin muodostuu usein ainutlaatuisia ekosysteemejä, joiden eliöt ovat erikoistuneet elämään murtovesialueilla.

## Katso myös

* Murtovesi
* Delta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Estuaari Wikimedia Commonsissa
# Jangtse

| Jangtse |
| --- |
|  Jangtse iltahämärällä Kolmen rotkon kohdalla. |
| Alkulähde | Geladaindong (jäätikkö/vuori) noin 5 100 metrin korkeudella, Tanggulavuoret, Qinghai, noin 33.429°N, 91.182°E (pisimmän uoman alku idempänä: 32.604°N, 94.512°E) Qinghai |
| Laskupaikka | Shanghai ja Jiangsu, Itä-Kiinan meri (noin 31.394°N, 121.983°E) |
| Maat | Kiina |
| Pituus | 6 300 km |
| Virtaama | 31 900 m³/s |
| Valuma-alue | 1 800 000 km² |
|  Jangtsen kartta |
| Infobox OK |

Jangtsen valuma-alueen kartta.
**Jangtse** (kiin. 揚子江, *Yángzǐ Jiāng**(ohje)) on Aasian pisin ja maailman kolmanneksi pisin joki Niilin ja Amazonin jälkeen. Kiinassa joesta käytetään nimeä **Changjiang** (長江, Chángjiāng**(ohje)**), ja tätä nimeä käytetään myös useissa nykyaikaisissa kartoissa muualla maailmassa. Nimen hanzi-merkit tarkoittavat kirjaimellisesti ’*pitkää jokea*’. Jangtse laskee Itä-Kiinan mereen Shanghain pohjoispuolella. Joki on tunnettu suomeksi aiemmin myös nimellä *Sininen joki*.

Jangtsen pituus on noin 6 300 kilometriä. Valtamerialukset voivat nousta jokea tuhannen kilometrin matkan ja pienemmät laivat 1 600 kilometriä. Shangain lisäksi muita merkittäviä jokivarren kaupunkeja ovat Chongqing, Wuhan ja Nanjing. Jangtse on erittäin merkittävä joki Kiinan tavaraliikenteessä. Joen suistoalueelle sijoittui vuonna 2011 yksitoista maan 26:sta yli 100 miljoonan tonnin vuosirahtiin yltävästä maailmanluokan suursatamasta.

Jokea on perinteisesti pidetty Etelä- ja Pohjois-Kiinan välisenä rajana.

Jangtsen vuosittain levittämä hedelmällinen liete on ensiarvoisen tärkeää Jiangsun provinssin riisinviljelylle.

Jangtsen tulviminen on ollut alueella suuri ongelma. Edellisen kerran joki tulvi vuonna 1998, mutta paljon tuhoisampi oli vuoden 1954 tulva, jolloin kuoli yli 30 000 ihmistä. Vakavia tulvia on sattunut myös vuosina 1911 (100 000 kuollutta), 1931 (145 000 kuollutta) ja 1935 (142 000 kuollutta).

Yichangiin Hubein maakuntaan rakennettu Kolmen rotkon pato on vähentänyt tulvimista huomattavasti ja helpottanut alueen sähköntuotantoa, tosin monien veden alle pysyvästi jääneiden kaupunkien ja ympäristölle aiheutuvien vakavien haittojen kustannuksella.

Jangtsejoen vesistön ja samalla koko Kiinan suurimmat makeanveden järvet ovat Poyangjärvi ja Dongtingjärvi. Osa Jangtsen sivujoista laskee pääuomaan näiden järvien kautta, mutta etenkin Jangtsejoen tulviessa vettä virtaa myös järviin päin.

## Keskeisiä sivujokia

* Poyangjärvi ja Ganjoki Jiangxin maakunnassa.
* Hanjoki Hubein maakunnassa.
* Dongtingjärvi ja Yuanjoki, Zijoki, Lishuijoki (Lijoki) ja Xiangjoki Hunanin maakunnassa.
* Wujoki Guizhoussa.
* Jialingjoki itäisessä Sichuanissa ja Chongqingissa.
* Minjoki Sichuanin keskiosissa.
* Yalongjoki läntisessä Sichuanissa.

## Kuvia

* Jangtsen ensimmäinen 180 asteen mutka Yunnanin Shigussa.
* Kuimen-portti Qutangin rotkoon.
* Kolmen rotkon pato (2006).

## Katso myös

* Kiinanjokidelfiini

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jangtse Wikimedia Commonsissa

* Yangze River Basin Study (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Jangtsekiang (Pieni Tietosanakirja)
# Ylikulkusilta

Aninkaistensilta Turussa on ylikulkusilta.
Jalankulkijoille tarkoitettu Kilpisen ylikäytäväsilta Jyväskylässä.
**Ylikulkusilta** on tieliikenteen silta, joka ylittää rautatien, raitiotien tai metroradan. Jalankulkijoille ja/tai pyöräilijöille tarkoitettuja ylikulkuja rakennetaan yleensä siksi, että he voisivat päästä väylän toiselle puolelle turvallisesti. Näistä ylikuluista käytetään nimitystä *ylikulkukäytävä*. *Ylikäytäväsilta* on rautatieviranomaisten käyttämä erikoisnimitys rautatien ylittävästä jalankulun ja pyöräilyn sillasta.

Ylikulkuja voidaan rakentaa myös luonnoneläinten auttamiseksi, tällöin puhutaan vihersilloista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylikulkusilta Wikimedia Commonsissa
# Kampa

Kampa
**Kampa** on hiustenhoitoväline, jota käytetään hiusten suoristukseen ja puhdistukseen. Koristekampaa käytetään hiuskoristeena ja hiusten koossa pitämiseen. Se on yksi vanhimmista arkeologien löytämistä työkaluista. Kampoja tehdään monista materiaaleista, yleisimmin kuitenkin muovista, metallista ja puusta. Aiemmin kampoja valmistettiin tulenarasta selluloidista ja vettä huonosti kestävästä galaliitista. Perinteinen ja ylellinen kampojen materiaali on kilpikonnanluu.

Kampoja käytetään myös musiikki-instrumenttina asettamalla paperi kamman eteen, ja hyräilemällä siihenselvennä. Kampa tuottaa paperin kanssa kazoomaista ääntä.*lähde?*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kammat Wikimedia Commonsissa
# Chiapas

| Chiapas (Estado Libre y Soberano de Chiapas) |
| --- |
|  |
|  Lippu |  Vaakuna |
|  Chiapasin sijainti Meksikossa |
| Valtio |  Meksiko |
| Osavaltio | Chiapas |
| Perustettu | 24. syyskuuta 1824 |
| Järjestys | 19. |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Tuxtla Gutiérrez |
|  – suurin kaupunki | Tuxtla Gutiérrez |
|  – Kuvernööri | Manuel Velasco Coello (PVEM) |
|  – Senaattorit | Armando Melgar (PVEM) Roberto Albores (PRI) Zoé Robledo (PRD) |
| Pinta-ala | 74 211 km² |
| Väkiluku (2005) | 4 293 459 |
|  – väestötiheys | 58 as./km² |
| Lyhenteet |  |
|  – postitunnus | 29 – 30 |
|  – ISO 3166 | MX-CHP |
|  |
| chiapas.gob.mx |
| Infobox OK |

**Chiapas** on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri.

Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.

Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.

Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chiapas Wikimedia Commonsissa
# Shen Kuo

Shen Kuo
**Shen Kuo** (kiin.: 沈括; pinyin: *Shěn Kuò*; 1031–1095) oli lukuisia tieteen- ja taiteenaloja hallinnut kiinalainen yleisnero. Hän työskenteli myös valtion, hallituksen ja armeijan palveluksessa. Hänen elämäntyönsä ajoittui Pohjoiseen Song-dynastiaan.

Pitkälti Shen Kuon ansiota on merenkulussa käytetyn kompassin kehittyminen. Hän suunnitteli myös kuivatelakan, joka oli käytössä Kiinassa viimeistään 1000-luvulla.

Shen Kuo vaikutti uransa aikana muun muassa matematiikan, maantiedon, tähtitieteen ja runouden aloilla. Hän työskenteli samaan aikaan kuin toinen Kiinan historian yleisnero, Su Song.

## Lähteet
# Kalkkikiviluola

**Kalkkikiviluola** eli karstiluola on kalkkikiveä sisältäneeseen kallioon kemiallisen eroosion myötä syntynyt luola. Luola syntyy, kun kallio sisältää kalkkikiveä ja esimerkiksi hapanta gneissiä ja kalkkikiveä syöpyy aikojen kuluessa hitaasti pois. Tällainen kalkkikiviluola on esimerkiksi Torholan luola Karkalinniemellä. Kalkkikiviluolastoihin kuuluu monesti useita luolia, jotka muodostavat luolaverkoston. Tällaisessä luolaverkostossa olevat käytävät ovat joskus kapeita ja siksi vaikeakulkuisia. Kalkkikiviluola voi olla myös jääluola, kuten Slovenský rajin kansallispuistossa Slovakiassa sijaitseva Unescon maailmanperintölistalla oleva Dobšinskán jääluola. Kalkkiviluolan muodostumiseen voi vaikuttaa jääkauden loputtua virtaava vesi. Jääkauden loputtua vetäytyvä jäätikkö on saattanut jättää jälkiä kallioihin ja myös kalkkikiviluoliin, ja jääkauden jäljiltä on joissakin paikoin murros- ja uurrekohtia.

## Lähteet

## Katso Myös

* Karstilähde
* Karstimaa
* Karrenmaasto

## Aiheesta muualla

*
*  linkki]
# Xi’anin metro

| Xi’anin metro |
| --- |
|  |
| Sijainti | Xi’an, Kiina |
| Avattu | 16. syyskuuta 2011 |
| Linjoja | 2 |
|  |
| Infobox OK |

**Xi’anin metro** on metrojärjestelmä Xi’anin kaupungissa Kiinassa. Metron ensimmäinen osa avattiin 16. syyskuuta 2011. Nykyään järjestelmä sisältää kaksi linjaa. Suunnitelmissa on seitsemän linjan ja 243,2 kilometrin pituinen metroverkosto vuoteen 2021 mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xi’anin metro Wikimedia Commonsissa
# Tangutit

Kolme tanguuttinaista 1906.
**Tangutit** (*Tangyud*) ovat tiibetiläissukuinen kansa, joka oli lähtöisin 200-luvulta nykyisen Qinghain maakunnan alueelta Kiinasta. Heidän valtakuntansa tunnetaan yleisesti nimellä Läntinen Xia (Xixia, 1038—1227), joka hallitsi nykyisten Gansun, Shaanxin ja Ningxian maakuntien alueita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Encyclopedia Britannica - Britannica.com