Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Läntinen Jin-dynastia

|
Kiinan historia |
| --- |
| **MUINAINEN** |
| **Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria** |
| **Xia-dynastia** 2070–1600 eaa. |
| **Shang-dynastia** 1600–1046 eaa. |
| **Zhou-dynastia** 1122–256 eaa. |
|   **Läntinen Zhou-dynastia** |
|   **Itäinen Zhou-dynastia** |
|     Kevättä ja syksyä |
|     Taistelevat läänitysvaltiot |
| **SUURVALTA** |
| **Qin-dynastia** 221 eaa.–206 eaa. |
| **Han-dynastia** 206 eaa.–220 jaa. |
|   **Läntinen Han-dynastia** |
|   **Xin-dynastia** |
|   **Itäinen Han-dynastia** |
| **Kolme kuningaskuntaa** 220–280 jaa. |
|   **Wei, Shu Han & Wu** |
| **Jin-dynastia** 265–420 jaa. |
|   **Läntinen Jin** |
|   **Itäinen Jin** | **16 kuningaskuntaa** 304–439 jaa. |
| **Eteläinen ja pohjoinen dynastia** 420–589 jaa. |
| **Sui-dynastia** 581–619 jaa. |
| **Tang-dynastia** 618–907 jaa. |
| **5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa** 907–960 jaa. | **Liao-dynastia** 907–1125 jaa. |
|  |  |
| **Song-dynastia** 960–1279 jaa. |  |
|   **Pohjoinen Song** |  | **L. Xia-dyn.** |
|   **Eteläinen Song** | **Jin-dynastia** |  |
| **Yuan-dynastia** 1271–1368 jaa. |
| **Ming-dynastia** 1368–1644 jaa. |
| **Qing-dynastia** 1644–1911 jaa. |
| **NYKYAIKA** |
| **Kiinan tasavalta** 1911–1949 |
| **Kiinan kansantasavalta** 1949–nyt | **Kiinan tasavalta** (Taiwanissa) |
|  Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia  |
| malline: * näytä
* keskustele
* muokkaa
 |

**Läntinen Jin-dynastia** (myös Tsin tai Chin, 西晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 西晋) [xī jìn]) hallitsi Kiinassa 265–316. Sen perusti Sima-perhe (司馬). Pääkaupunkina toimi vuoteen 311 saakka Luoyang, kunnes Han Zhaon joukot vangitsivat keisari Huain. Tällöin pääkaupunki siirrettiin Chang’aniin, kunnes sekin vallattiin vuonna 316.

Kun dynastia valloitti Wu-kuningaskunnan vuonna 280, koko maa oli jonkin aikaa taas yhdistettynä Jin-dynastian alaisuudessa. Kahdeksan prinssin sodan jälkeen Jin-dynastia ei kuitenkaan pystynyt estämään paimentolaisten hyökkäyksiä ja kansannousuja. Chang’anin valtauksen jälkeen hovi pakeni etelään Jiankangiin (lähellä Nanjingia) Longya:n prinssin suojiin. Tämä prinssi nimettiin sitten Jin-keisariksi ja Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa.

## Katso myös

* 200-luku
* 300-luku

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **Kolme kuningaskuntaa** | **Kiinan dynastiat** | Seuraaja: **Itäinen Jin-dynastia** |
# Itäinen Jin-dynastia

|
Kiinan historia |
| --- |
| **MUINAINEN** |
| **Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria** |
| **Xia-dynastia** 2070–1600 eaa. |
| **Shang-dynastia** 1600–1046 eaa. |
| **Zhou-dynastia** 1122–256 eaa. |
|   **Läntinen Zhou-dynastia** |
|   **Itäinen Zhou-dynastia** |
|     Kevättä ja syksyä |
|     Taistelevat läänitysvaltiot |
| **SUURVALTA** |
| **Qin-dynastia** 221 eaa.–206 eaa. |
| **Han-dynastia** 206 eaa.–220 jaa. |
|   **Läntinen Han-dynastia** |
|   **Xin-dynastia** |
|   **Itäinen Han-dynastia** |
| **Kolme kuningaskuntaa** 220–280 jaa. |
|   **Wei, Shu Han & Wu** |
| **Jin-dynastia** 265–420 jaa. |
|   **Läntinen Jin** |
|   **Itäinen Jin** | **16 kuningaskuntaa** 304–439 jaa. |
| **Eteläinen ja pohjoinen dynastia** 420–589 jaa. |
| **Sui-dynastia** 581–619 jaa. |
| **Tang-dynastia** 618–907 jaa. |
| **5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa** 907–960 jaa. | **Liao-dynastia** 907–1125 jaa. |
|  |  |
| **Song-dynastia** 960–1279 jaa. |  |
|   **Pohjoinen Song** |  | **L. Xia-dyn.** |
|   **Eteläinen Song** | **Jin-dynastia** |  |
| **Yuan-dynastia** 1271–1368 jaa. |
| **Ming-dynastia** 1368–1644 jaa. |
| **Qing-dynastia** 1644–1911 jaa. |
| **NYKYAIKA** |
| **Kiinan tasavalta** 1911–1949 |
| **Kiinan kansantasavalta** 1949–nyt | **Kiinan tasavalta** (Taiwanissa) |
|  Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia  |
| malline: * näytä
* keskustele
* muokkaa
 |

**Itäinen Jin-dynastia** (東晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 东晉), [dōng jìn]) hallitsi osaa nykyistä Kiinaa 317 – 420.

Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa kun Chang'anin valtaamisen jälkeen etelään paennut Läntisen Jin-dynastian hovi perusti uuden hovin Jiankangiin (lähellä Nanjingia) nimittäen siellä heitä suojelleen Longya:n prinssin Itäisen Jin-dynastian keisari Yuaniksi.

Kapinat vaivasivat Itäisen Jin-dynastian hovia koko sen valta-ajan. Useimmat onnistuttiin tukahduttamaan, Huan Xuan kuitenkin onnistui hetkeksi kaappaamaan vallan itselleen ja muutti dynastian nimeksi Chu. Liu Yu kuitenkin kukisti hänet ja määräsi sitten valtaan palautetun mutta jälkeenjääneen keisari Anin hirtettäväksi. Keisari Anin veli, keisari Gong astui valtaistuimelle 419 mutta jäi dynastian viimeiseksi keisariksi kun Liu Yu astui hänen tilalleen julistautuen uuden Song-dynastian keisari Wuksi.

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Itäisen Jin-dynastian synty

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **Läntinen Jin-dynastia** | **Kiinan dynastiat** | Seuraaja: **Eteläiset ja pohjoiset dynastiat** |
# Eteläiset ja pohjoiset dynastiat

Soturi ratsailla
Pohjoinen Wei-dynastia (386 – 534)
**Eteläiset ja pohjoiset dynastiat** (南北朝 [nán běi cháo]) on yhteisnimitys Kiinan eri osia välillä 386–589 hallinneille dynastioille.

1. Pohjoiset dynastiat 386–581
2. Eteläiset dynastiat 420–589

Oikeastaan jo Han-dynastian päättymisestä alkanut hajanaisuus Kiinassa jatkui Jin-dynastian luoman hetkellisen yhtenäisyyden jälkeen. Pohjoisten ja eteläisten alueiden ei-kiinalaisen väestön kiinalaistuminen kiihtyi. Myös buddhalaisuus levisi ympäri maata.

Poliittisesta hajanaisuudesta huolimatta teknologista kehitystä tapahtui. Ruuti (jota käytettiin ilotulitteissa) ja kottikärryt ovat ilmeisesti peräisin 500-luvulta tai 600-luvulta. Lisäksi aikakaudella tapahtui merkittävää kehitystä lääketieteessä, astronomiassa ja karttojen tekemisessä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **Itäinen Jin-dynastia** | **Kiinan dynastiat** | Seuraaja: **Sui-dynastia** |
# Liu-Song-dynastia

**Song-dynastia** (宋 [Sòng]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 420–479. Song-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista. Myös 960–1279 Kiinassa vallitsi Song-dynastia, jota ei pidä sekoittaa tähän.

Muut Eteläiset dynastiat olivat:

1. Qi-dynastia 479–502
2. Liang-dynastia 502–557
3. Chen-dynastia 557–589

Liu Yu (劉裕) aloitti Song-dynastian syrjäyttämällä Itäisen Jin-dynastian keisari Gongin 420. Dynastiasta käytetäänkin joskus nimitystä Liu-Song-dynastia (劉宋 [Liú Sòng]) hänen nimensä mukaan ja erotteena myöhemmästä Song-dynastiasta.

Tämä lyhytikäinen dynastia merkitsi rauhan aikaa Etelä-Kiinassa. Silloin myös tasa-arvoistettiin verotusjärjestelmä, joka aiemmin oli kohdellut syntyperäisiä ihmisiä ja maahanmuuttajia eri tavalla.

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
	+ seuraavaksi: Qi-dynastia
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 400-luku

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Liu-Song -dynastia
# Qi-dynastia

**Qi-dynastia** (齊 (yksinkertaistetuin merkein 齐) [qí]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 479–502. Qi-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista.

Muut Eteläiset dynastiat olivat:

1. Song-dynastia 420–479
2. Liang-dynastia 502–557
3. Chen-dynastia 557–589

Qi-dynastian aikana keskushallitus yritti heikentää suurmaanomistajien valtaa ja teloitti aatelisherroja, mikä johtikin sen pikaiseen kukistumiseen.

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
	+ edeltäjä: Song-dynastia
	+ seuraaja: Liang-dynastia
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 400-luku
* 500-luku

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Eteläinen Qi -dynastia
# Chen-dynastia

**Chen-dynastia** (陳 (yksinkertaistetuin merkein 陈) [chén]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 557–589. Chen-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista.

Muut Eteläiset dynastiat olivat:

1. Song-dynastia 420–479
2. Qi-dynastia 479–502
3. Liang-dynastia 502–557

Chen-dynastia oli heikkojen sotilasjohtajien hallintoa. Sen valloitti Yang Jian (楊堅), joka perusti Sui-dynastian ja yhdisti Kiinan jälleen.

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
	+ edeltäjä: Liang-dynastia
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
# Pohjoinen Wei-dynastia

**Pohjoinen Wei-dynastia** (北魏 [běi wèi]) hallitsi Pohjois-Kiinaa 386–534. Pohjoinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

1. Itäinen Wei 534–550
2. Pohjoinen Qi 550–577
3. Läntinen Wei 535–556
4. Pohjoinen Zhou 557–581

## Historia ja politiikka

Pohjoisen Wei-dynastian merkittävin teko oli Pohjois-Kiinan yhdistäminen vuonna 440. Pohjoisa Wei-dynastiaa hallitsi Tabgacv-klaani (kiinaksi Tuoba 拓跋) Xianbei-paimentolaiskansasta (鮮卑). Kuten monet muut paimentolaiset, mongolit mukaan lukien, xianbei kohtelivat paikalleen asettanutta väestöä, eli kiinalaisia ja ei-kiinalaisia maanviljelijöitä kuin karjaa. Heidät jaettiin työryhmiin, joissa heitä oli helpompi kontrolloida. Kymmeniätuhansia maanviljelijöitä myös karkotettiin joutomaita kyntämään. Kiinan muuria korjattiin.

Vähitellen kuitenkin kiinalainen kulttuuri pehmensi hallitsijoiden sotilaallista mentaliteettia. Keisari Taiwudin alaisuudessa toiminut neuvonantaja Cui Hao (崔浩) toi valtioon kiinalaisen hallinto- ja lakiperustan. Pääkaupungiksi otettiin Datongin sijaan Luoyang vuonna 494 ja silloinen keisari Xiaowendi omaksui kiinalaisen sukunimen Yuan 元. Hän alkoi kiinalaistaa väestöä. Perinteisten xianbei-vaatteiden käyttö kiellettiin, samoin kuin xianbei-kielen puhuminen. Hän käynnisti maanjaon (juntian 均田), jossa kullekin maanviljelijäperheelle annettiin maata viljeltäväksi.

Kiinalaistuminen koski kuitenkin pääasiassa vain hovia, armeijassa sitä ei näkynyt. 520-luvulla maa ajautui sisällissotaan eri kenraalien välillä, heistä osa perusti omia lyhytaikaisia dynastioitaankin. Lopulta Yang Jian 楊堅, erään Wei-keisarinnan kaukainen sukulainen, onnistui yhdistämään Kiinan, mukaan lukien etelän, ja perusti Sui-dynastian.

Pohjoisen Wei-dynastian virallinen historiankirja on Weishu 魏書, jonka kirjoitti Pohjoisen Qi-dynastian oppinut nimeltä Wei Shou 魏收.

## Kulttuuri ja talous

Valtionuskontona Pohjois-Kiinassa näihin aikoihin oli buddhalaisuus. Buddhalainen taide kukoisti Pohjoisen Wei-dynastian aikana ja siitä esimerkkeinä on säilynyt useita seinämaalauksia ja veistoksia. Myös buddhalaista kirjallisuutta käännettiin entistä enemmän.

Pohjois-Kiinan yhdistyminen vilkastutti keski-aasialaisten kanssa käytävää kauppaa, joka oli saanut alkunsa Läntisen Han-dynastian kukistettua Xiongnu-heimot. Luoyangiin syntyi jopa erillinen ulkomaalaisten kauppiaiden kaupunginosa. Tiukan kurin loppuminen maataloudessa lisäsi tuotantoa, päätuotteina olivat viljat, liha ja silkki. Maataloudesta kirjoitettiin myös kirjoja, esimerkiksi Jia Sixien (賈思勰) Qimin yaoshu (齊民要術) eli "Kansan ravitsemisen taito".

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 300-luku
* 400-luku
* 500-luku

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Pohjoinen Wei -dynastia
# Itäinen Wei-dynastia

Itäinen Wei merkittynä karttaan ruskealla.
**Itäinen Wei-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 534–550. Itäinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä seurasi Pohjoinen Qi-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

1. Pohjoinen Wei-dynastia 386 – 534
2. Pohjoinen Qi-dynastia 550 – 577
3. Läntinen Wei-dynastia 535 – 556
4. Pohjoinen Zhou-dynastia 557 – 581

**Itäisen Wei-dynastian hallitsijat**| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| *Käytäntö: Itäinen Wei + kuolemanjälkeinen nimi* |
| Xiao Jing Di (孝靜帝 xiāo jìng dì) | Yuan Shan Jian (元善見 yuán shàn jiàn) | 534-550 | Tianping (天平 tiān píng) 534-537
Yuanxiang (元象 yuán xiàng) 538-539
Xinghe (興和 xīng hé) 539-542
Wuding (武定 wǔ dìng) 543-550  |

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Eteläiset ja pohjoiset dynastiat
* seuraava kausi: Pohjoinen Qi-dynastia
* seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
# Läntinen Wei-dynastia

Läntinen Wei merkittynä karttaan oranssilla.
**Läntinen Wei-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 535–556. Läntinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunkina toimi Chang’an.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

1. Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
2. Itäinen Wei-dynastia 534–550
3. Pohjoinen Qi-dynastia 550–577
4. Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581

**Läntisen Wei-dynastian hallitsijat**| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| *Käytäntö: Läntinen Wei + kuolemanjälkeinen nimi* |
| Wen Di (文帝 wén dì) | Yuan Bao Ju (元寶炬 yuán bǎo jù) | 535-551 | Datong (大統 dà tǒng) 535-551  |
| Fei Di (廢帝 fèi dì) | Yuan Qin (元欽 yuán qīn) | 552-554 | *ei ollut* |
| Gong Di (恭帝 gōng dì) | Yuan Kuo (元廓 yuán kuò) | 554-556 | *ei ollut* |

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Pohjoinen Zhou-dynastia
* seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
# Pohjoinen Qi-dynastia

Pohjoinen Qi-dynastia vuonna 565.
**Pohjoinen Qi-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 550–577. Pohjoinen Qi oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä edelsi Itäinen Wei-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

1. Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
2. Itäinen Wei-dynastia 534–550
3. Läntinen Wei-dynastia 535–556
4. Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581

**Pohjoisen Qi-dynastian hallitsijat**| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| *Käytäntö: Pohjoinen Qi + kuolemanjälkeinen nimi* |
| Wen Xuan Di (文宣帝 wén xuān dì) | Gao Yang (高洋 gāo yáng) | 550–559 | Tianbao (天保 tiān bǎo) 550–559  |
| Fei Di (廢帝 fèi dì) | Gao Yin (高殷 gāo yīn) | 560 | Qian Ming (乾明 qián míng) 560  |
| Xiao Zhao Di (孝昭帝 xiāo zhāo dì) | Gao Yan (高演 gāo yǎn) | 560–561 | Huangjian (皇建 huáng jiàn) 560–561  |
| Wu Cheng Di (武成帝 wǔ chéng dì) | Gao Zhan (高湛 gāo zhàn) | 561–565 | Taining (太寧 tài níng) 561–562
Heqing (河清 hé qīng) 562–565  |
| Hou Zhu (後主 hòu zhǔ) | Gao Wei (高緯 gāo wěi) | 565–577 | Tiantong (天統 tiān tǒng) 565–569
Wuping (武平 wǔ píng) 570–576
Longhua (隆化 lóng huǎ) 576 |
| You Zhu (幼主 yòu zhǔ) | Gao Heng (高恆 gāo héng) | 577 | Chengguang (承光 chéng guāng) 577  |
| Fan Yang Wang (范陽王 fàn yáng wáng) | Gao Shao Yi (高紹義 gāo shào yì) | 577–579? | Wuping (武平; wǔ píng) 577–579  |

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
# Pohjoinen Zhou-dynastia

Pohjoinen Zhou merkittynä karttaan vaaleansinisellä.
**Pohjoinen Zhou-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 557–581. Pohjoinen Zhou oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunki oli Chang'an.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

1. Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
2. Itäinen Wei-dynastia 534–550
3. Pohjoinen Qi-dynastia 550–577
4. Läntinen Wei-dynastia 535–556

Vuonna 581 Yang Jian hankkiutui eroon lapsikeisari Jing Distä ja tappoi 59 Zhou-hovin prinssiä vahvistaakseen asemaansa aloittamansa Sui-dynastian keisarina.

**Pohjoisen Zhou-dynastian hallitsijat**| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| *Käytäntö: Pohjoinen Zhou + kuolemanjälkeinen nimi* |
| Xiao Min Di (孝閔帝 xiāo mǐn dì) | Yuwen Jue (宇文覺 yǔ wén jué) | 557 | *ei ollut* |
| Ming Di (明帝 míng dì) tai Xiao Ming Di (孝明帝 xiào míng dì) | Yuwen Yu (宇文毓 yǔ wén yù) | 557–560 | Wucheng (武成 wǔ chéng) 559–560  |
| Wu Di (武帝 wǔ dì) | Yuwen Yong (宇文邕 yǔ wén yōng) | 561–578 | Baoding (保定 bǎo dìng) 561–565
Tianhe (天和 tiān hé) 566–572
Jiande (建德 jiàn dé) 572–578
Xuanzheng (宣政 xuān zhèng) 578  |
| Xuan Di (宣帝 xuān dì) | Yuwen Yun (宇文贇 yǔ wén yūn) | 579 | Dacheng (大成 dà chéng) 579  |
| Jing Di (靜帝 jìng dì) | Yuwen Chan (宇文闡 yǔ wén chǎn) | 579–581 | Daxiang (大象 dà xiàng) 579–581
Dading (大定 dà dìng) 581  |

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Eteläiset ja pohjoiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
# Tiibetin valtakunta

Tiibetin valtakunta noin vuosina 780–790.
Tiibetin valtakunnan lippu.
**Tiibetin valtakunta** (tiibetiksi བོད་ཆེན་པོ) hallitsi 600- ja 800-luvuilla Keski-, Itä- ja Etelä-Aasiassa. Valtakunnan imperiumin perusti Songtsän Gampo vuonna 618. Gampo oli valtakunnan ensimmäinen hallitsija. Valtakunta romahti 840-luvun sisällissodan tapahtumien myötä vuonna 842. Valtakunnan viimeinen hallitsija oli Langdarma vuosina 838–842.

Tiibetin valtakunnan pohjoispuolella oli vaikutuspiiri gökturkkilaisilla kansoilla, jotka perustivat Turkkilaisen kaanikunnan, joka oli vallassa samoihin aikoihin Tiibetin valtakunnan kanssa.

## Hallitsijat

* 618–650 Songtsän Gampo
* 756–797 Trisong Detsen
* 815–838 Ralpacan
* 838–842 Langdarma

## Katso myös

* Kašgar

## Lähteet
# Pohjoinen Song-dynastia

Pohjoinen Song-dynastia vuonna 1111
**Pohjoinen Song-dynastia** (北宋朝 [běi sòng cháo]) hallitsi Kiinaa 960–1127. Se menetti Pohjois-Kiinan Liao- ja Jin-valtioille, mistä alkoi Eteläinen Song-dynastia. Koko dynastia oli yksinkertaisesti Song-dynastia.

Kiinassa oli 900-luvulla lukuisia vallankaappauksia, kenraalit perustivat dynastioita yksi toisensa perään. Mutta vuonna 960 yksi kenraaleista oli riittävän viisas osatakseen välttää toisia nappaamasta hänen saavuttamaansa valtaa: Zhao Kuangyin (趙匡胤) valitsi Song-dynastiansa pääkaupungiksi at Bianin (汴) (nykyisin Kaifeng), joka toimi ainoastaan Viiden dynastian ja Pohjoisen Song-dynastian pääkaupunkina. Hän tiesi, että pääkaupungin lähelle on sijoitettava voimakas armeija ja että tämän armeijan johtajat eivät saa olla pettureita. Niinpä upseereita kierrätettiin ja korkeimmat armeijan virat oli jaettu useille henkilöille.

## Hallitsijat

| Temppelinimet (Miào hào 廟號) | Syntymänimet | Hallintokausi | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
| *Käytäntö: "Song" + temppelinimi* |
| Taizu (太祖 tàizǔ) | Zhao Kuang Yin (趙匡胤 zhào kuāng yìn) | 960–976 | Jianlong (建隆 jiàn lóng) 960–963
Qiande (乾德 qián dé) 963–968
Kaibao (開寶 kāi bǎo) 968–976  |
| Taizong (太宗 tàizōng) | Zhao Kuang Yi (趙匡義 zhào kuāng yì) tai Zhao Guang Yi (趙光義 zhào guāng yì) | 976–997 | Taipingxingguo (太平興國 tài píng xīng guó) 976–984
Yongxi (雍熙 yōng xī) 984–987
Duangong (端拱 duān gǒng) 988–989
Chunhua (淳化 chún huà) 990–994
Zhidao (至道 zhì dào) 995–997  |
| Zhenzong (真宗 zhēnzōng) | Zhao Heng (趙恆 zhào héng) | 997–1022 | Xianping (咸平 xián píng) 998–1003
Jingde (景德 jǐng dé) 1004–1007
Dazhongxiangfu (大中祥符 dà zhōng xiáng fú) 1008–1016
Tianxi (天禧 tiān xī) 1017–1021
Qianxing (乾興 qián xīng) 1022  |
| Renzong (仁宗 rénzōng) | Zhao Zhen (趙禎 zhào zhēn) | 1022–1063 | Tiansheng (天聖 tiān shèng) 1023–1032
Mingdao (明道 míng dào) 1032–1033
Jingyou (景祐 jǐng yòu) 1034–1038
Baoyuan (寶元 bǎo yuán) 1038–1040
Kangding (康定 kāng dìng) 1040–1041
Qingli (慶曆 qìng lì) 1041–1048
Huangyou (皇祐 huáng yòu) 1049–1054
Zhihe (至和 zhì hé) 1054–1056
Jiayou (嘉祐 jiā yòu) 1056–1063  |
| Yingzong (英宗 yīngzōng) | Zhao Shu (趙曙 zhào shù) | 1063–1067 | Zhiping (治平 zhì píng) 1064–1067  |
| Shenzong (神宗 shénzōng) | Zhao Xu (趙頊 zhào xū) | 1067–1085 | Xining (熙寧 xī níng) 1068–1077
Yuanfeng (元豐 yuán fēng) 1078–1085  |
| Zhezong (哲宗 zhézōng) | Zhao Xu (趙煦 zhào xǔ) | 1085–1100 | Yuanyou (元祐 yuán yòu) 1086–1094
Shaosheng (紹聖 shào shèng) 1094–1098
Yuanfu (元符 yuán fú) 1098–1100  |
| Huizong (徽宗 huīzōng) | Zhao Ji (趙佶 zhào jí) | 1100–1125 | Jianzhongjingguo (建中靖國 jiàn zhōng jìng guó) 1101
Chongning (崇寧 chóng níng) 1102–1106
Daguan (大觀 dà guān) 1107–1110
Zhenghe (政和 zhèng hé) 1111–1118
Chonghe (重和 chóng hé) 1118–1119
Xuanhe (宣和 xuān hé) 1119–1125  |
| Qinzong (欽宗 qīnzōng) | Zhao Huan (趙桓 zhào huán) | 1125–1127 | Jingkang (靖康 jìng kāng) 1126–1127  |

## Katso myös

* Kiinan dynastiat

* edellinen kausi: Viisi dynastiaa
* vallitseva suurempi jakso: Song-dynastia
* samanaikainen kausi: Liao-dynastia
* kauden jatko: Eteläinen Song
* seuraava kausi: Yuan-dynastia

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Zhao Kuangyin perustaa Pohjoisen Song-dynastian