# Itäinen Han-dynastia

|
Kiinan historia |
| --- |
| **MUINAINEN** |
| **Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria** |
| **Xia-dynastia** 2070–1600 eaa. |
| **Shang-dynastia** 1600–1046 eaa. |
| **Zhou-dynastia** 1122–256 eaa. |
|   **Läntinen Zhou-dynastia** |
|   **Itäinen Zhou-dynastia** |
|     Kevättä ja syksyä |
|     Taistelevat läänitysvaltiot |
| **SUURVALTA** |
| **Qin-dynastia** 221 eaa.–206 eaa. |
| **Han-dynastia** 206 eaa.–220 jaa. |
|   **Läntinen Han-dynastia** |
|   **Xin-dynastia** |
|   **Itäinen Han-dynastia** |
| **Kolme kuningaskuntaa** 220–280 jaa. |
|   **Wei, Shu Han & Wu** |
| **Jin-dynastia** 265–420 jaa. |
|   **Läntinen Jin** |
|   **Itäinen Jin** | **16 kuningaskuntaa** 304–439 jaa. |
| **Eteläinen ja pohjoinen dynastia** 420–589 jaa. |
| **Sui-dynastia** 581–619 jaa. |
| **Tang-dynastia** 618–907 jaa. |
| **5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa** 907–960 jaa. | **Liao-dynastia** 907–1125 jaa. |
|  |  |
| **Song-dynastia** 960–1279 jaa. |  |
|   **Pohjoinen Song** |  | **L. Xia-dyn.** |
|   **Eteläinen Song** | **Jin-dynastia** |  |
| **Yuan-dynastia** 1271–1368 jaa. |
| **Ming-dynastia** 1368–1644 jaa. |
| **Qing-dynastia** 1644–1911 jaa. |
| **NYKYAIKA** |
| **Kiinan tasavalta** 1911–1949 |
| **Kiinan kansantasavalta** 1949–nyt | **Kiinan tasavalta** (Taiwanissa) |
|  Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia  |
| malline: * näytä
* keskustele
* muokkaa
 |

**Itäinen Han-dynastia** 東漢 [dōng hàn] (东汉) hallitsi Kiinassa 25–220 jaa. Tämä oli osa Han-dynastiaa. Aiempi historiankirjoitus (mm. Sima Qian) tuntee ajanjakson myöhempänä Han-dynastiana, mutta tämä nimike tarkoittaa nykyisin 900-luvulla vallinnutta dynastiaa.

## Historia

Itäinen Han-dynastia 100-luvulla.
Itäinen Han-dynastia sai alkunsa Liu Xiun eli hallitsijanimeltään Guangwudin noustua valtakaudella vuosina 25–57 jaa. Hän oli voittanut kilpailijansa Liu Xuanin kaksi vuotta kestäneessä sisällissodassa, joka jätti pääkaupunki Chang'anin raunioiksi. Guangwudi siirsi pääkaupungin Luoyangiin ja joutui taistelemaan muita kilpailijoitaan vastaan vielä aina vuoteen 36 saakka. Vakautettua asemansa hallitsijana hän palautti läntisen Han-dynastian hallintomallin, valuutan ja verojärjestelmän. Hän pyrki pääsemään myös eroon eunukkien ja keisarillisten vaimojen sukujen ajan saatossa hankkimasta vaikutusvallasta palatsissa. Hänen seuraajansa Mingdi (57–75) ja Zhangdi (75–88) käyttivät Kiinan armeijaa xiongnuja vastaan ja levittivät Kiinan vaikutusvaltaa Keski-Aasiaan.

Dynastian alamäki alkoi keisari Hedin (88–105/106) valtakaudella, jolloin eunukit ja keisarillisten vaimojen suvut lisäsivät jälleen valtaansa. Keisarien valtaannoususta tuli peli, jota eri palatsissa vaikuttaneet ryhmät pelasivat oman vaikutusvaltansa suojelemiseksi. Ryhmittymät myös pistivät usein oman etunsa maan edun edelle. Itäisen Han-dynastian viimeisen 50:n vuoden aikana maa joutui useiden eri puolilta tulleiden hyökkäysten kohteeksi. Eri alueilla vaikuttaneet virkamiehet saivat tuntuvasti lisää valtaa ja hallitsivat omia alueitaan paljolti keskusvallasta itsenäisesti. Keltaiset turbaanit aiheuttivat ongelmia kapinoimalla. Samalla keisarin kilpailijat kokosivat omia armeijoitaan ja pyrkivät yhdistämään maan oman valtansa alle. Vuoteen 207 mennessä kenraali Cao Cao hallitsi suurta osaa pohjoisesta ja vain hänen tappionsa taistelussa Sun Quanin kanssa esti häntä yhdistämästä koko maata oman valtansa alle. Muita taisteluihin osallistuneita olivat Dong Zhou, Liu Bei ja Zhuge Liang. Viimeinen Han-dynastian keisari Xiandi luopui vallasta Cao Pin, Cao Caon pojan hyväksi. Cao Pi perusti Wei-dynastian, joka kattoi Kiinan pohjoisosat. Etelässä nousivat valtaan kolme kuningaskuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itäinen Han-dynastia Wikimedia Commonsissa