Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mangopuut

| Mangopuut |
| --- |
|  Mangopuu (*Mangifera indica*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Ylälahko: | Rosanae |
| Lahko: | Sapindales |
| Heimo: | Sumakkikasvit Anacardiaceae |
| Alaheimo: | Anacardioideae |
| Suku: | **MangopuutMangifera* L. |
| Katso myös |
|   Mangopuut Wikispeciesissä   Mangopuut Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Mangopuut** eli **mangot** (*Mangifera*) on kasvisuku, joka kuuluu sumakkikasvien heimoon. Mangopuut ovat trooppisen Aasian ainavihantia puita. Niiden hedelmät ovat syötäviä, ja lajeista mangoa (*Mangifera indica*) kasvatetaan laajalti hedelmäpuuna.

## Tuntomerkit

Mangopuut ovat ainavihantia puita. Lehdet ovat yksinkertaisia, ruodillisia ja ehyitä. Mangopuut ovat andromonoeekkisiä, mikä tarkoittaa samassa kasviyksilössä ja mangopuiden tapauksessa myös samassa kukinnossa olevan sekä kaksineuvoisia kukkia että yksineuvoisia hedekukkia. Kukat ovat neli- tai viisilukuisia. Hedelmät ovat luumarjoja.

## Levinneisyys

Kaikki mangopuut kasvavat luonnonvaraisina Aasian trooppisissa osissa. Mangoa kasvatetaan nykyisin kaikkialla maailman trooppisen ilmaston alueilla hedelmäpuuna.

## Lajit

Mangopuihin kuuluu ainakin kymmenen lajia. Näiden lisäksi suvussa on kymmeniä muitakin lajikuvauksia, joiden validisuus tai taksonominen asema ovat epäselviä.

* *Mangifera acutigemma*
* *Mangifera caesia*
* *Mangifera casturi*
* mangopuu eli mango (*Mangifera indica*)
* *Mangifera laurina*
* *Mangifera lineariflia*
* *Mangifera odorata*
* *Mangifera persiciforma*
* *Mangifera rubropetala*
* *Mangifera siamensis*
* *Mangifera sylvatica*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Mangopuut – *Mangifera*
# Meiji-restauraatio

| Meiji-restauraatio |
| --- |
| Osa Bakumatsua ja Boshin-sotaa |
|  Keisari Meiji vuonna 1873. |
| Päivämäärä | 3. tammikuuta 1868 |
| Lopputulos | Tokugawa-shōgunaatti syöstiin vallasta Meiji-kausi alkoi Japanin keisarikunta perustettiin |
| Osapuolet |
|  Japanin keisarikunta |  Tokugawa-shōgunaatti |
| Komentajat |
| Meiji | Tokugawa Yoshinobu |
| Infobox OKNimi-testi OK |

Noin vuodelta 1870 peräisin oleva allegoria Japanin uuden ja vanhan välisestä taistelusta.
**Meiji-restauraatiossa** (jap. 明治維新, *Meiji ishin*) Tokugawa-shōgunaatti syöstiin vallasta ja valta siirtyi Meiji-keisari Mutsuhitolle. Japani luopui kertaheitolla feodaalisesta yhteiskuntajärjestelmästä ja aloitti nopean modernisoinnin ja teollistumisen.

Restauraation jälkeen Japani ei eristäytynyt enää länsimaista, kuten Kiina, vaan omaksui länsimaiden parhaimpia puolia omaan yhteiskuntaansa. Maa sai perustuslain ja parlamentin. Koulutus uudistettiin ranskalaisen mallin mukaan ja oppivelvollisuus laajennettiin koskemaan kaikkia yhteiskuntaluokkia. Japani omaksui muun muassa preussilaisen armeijan, brittiläisen laivaston, yhdysvaltalaisen pankkilaitoksen ja ranskalaisen aluehallinnon mallit.*lähde?*

Restauraation vuosiksi edeltävine sotineen lasketaan yleensä kausi vuodesta 1866 vuoteen 1869. Meiji-kausi alkoi virallisesti 3. helmikuuta 1867 15-vuotiaan Mutsuhiton noustessa isänsä keisari Kōmein seuraajaksi valtaistuimelle ottaen nimekseen Meiji, mutta restauraation huipentumana pidetään 19. marraskuuta 1867, jolloin shōgun Tokugawa Yoshinobu luopui virallisesta asemastaan. Sota shōgunaatin kannattajien ja keisarillisten joukkojen välillä todellisesta vallasta kuitenkin jatkui vielä seuraavan vuoden ajan.*lähde?*

Keisari Meijin varmistettua asemansa Japanin pääkaupunki siirrettiin Kiotosta Tokioon syyskuussa 1868 ja feodaaliset luokkarajat, mukaan lukien samurai-soturit, lakkautettiin asteittain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meiji-restauraatio Wikimedia Commonsissa
# Washingtonin piirikunta (Louisiana)

| Washingtonin piirikunta |
| --- |
|  |
| Hallintokeskus | Franklinton |
| Valtio   Osavaltio | Yhdysvallat   Louisiana |
| Perustettu | 1819 |
| Pinta-ala |  |
|  – kokonaispinta-ala | 1 750 km² |
|  – josta vettä | 17 km²  |
| Väkiluku (2018) | 46 582 |
|  – Tiheys | 27 as./km² |
|  |
| www.washingtonparishalerts.org |
| Infobox OK |

**Washingtonin piirikunta** (engl. *Washington Parish*, ransk. *Paroisse de Washington*) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 46 582 vuonna 2018. Piirikunnan hallintokeskus on Franklintonin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1819.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Washingtonin piirikunta (Louisiana) Wikimedia Commonsissa
# Kiinan kansantasavallan presidentti

| Kiinan kansantasavallan presidentti |
| --- |
|
中华人民共和国主席 |
|  |
|  |
| **Nykyinen Xi Jinping** 14. maaliskuuta 2013 lähtien |
| Virka-asunto |
Zhongnanhai |
| Nimittäjä |
Kiinan kansankongressiin presidiumi |
| Kauden pituus |
5 vuotta |
| Perustettu |
syyskuu 1954 joulukuu 1982 (uudelleen) |
| Ensimmäinen |
Mao Tse-Tung (1954) Li Xiannian (1982) |
| Lakkautettu |
tammikuu 1975 |
| Kotisivut |
 |

**Kiinan kansantasavallan presidentti** (yksink. 中华人民共和国主席, tarkka käännös *Kiinan kansantasavallan puhemies*) on Kiinan kansantasavallan päämies. Tehtävä luotiin uudelleen Kiinan perustuslaissa vuonna 1982. Muodollisesti presidentti valitaan Kiinan kansankongressissa. Käytännössä valmistelutoimikunta suosittelee ehdokkaaksi yhtä henkilöä.

Tällä hetkellä Kiinan presidenttinä toimii Xi Jinping. Aiemmin presidenttinä ovat toimineet Li Xiannian (1983–1988), Yang Shangkun (1988–1993), Jiang Zemin (1993–2003) ja Hu Jintao (2003–2013). Täten ennen Mao Zedong (1954–1959) ja Liu Shaoqi (1959–1968) toimivat vastaavassa tehtävässä, mutta nimikkeellä puhemies.

Nykyisen perustuslain mukaan Kiinan presidentti saattaa voimaan Kansankongressin hyväksymät säädökset, nimittää ja poistaa hallituksen jäseniä, myöntää valtion mitaleja ja kunniatitteleitä Kansankongressin ja sen pysyväiskomitean päätösten mukaisesti, myöntää armahduksia, voi määrätä poikkeuslain, voi julistaa sotatilan ja antaa mobilisaatiokäskyn, vastaanottaa ulkomaalaisten diplomaattiedustajien valtuutuskirjeet Kiinan kansantasavallan nimissä, nimittää ja poistaa Kiinan ulkomaille lähettämiä diplomaatteja, sekä hyväksyy ja kumoaa kansainvälisiä sopimuksia.

Maon aikojen jälkeen Kiinassa on noudatettu kollektiivisen johdon periaatetta diktatuurin välttämiseksi. Presidentti on Kansankongressin alainen ja saa ohjeensa suoraan tältä valtionhallinnon korkeimmalta elimeltä.

Vuonna 1982 presidentin valtakausien määrä rajoitettiin kahteen kauteen. Maaliskuussa 2018 kansankongressi poisti rajoitukset äänin 2 958 puolesta, 2 vastaan ja 3 poissa.

## Luettelo

* Luettelo Kiinan kansantasavallan presidenteistä

## Katso myös

* Kiinan tasavallan presidentti
* Kiinan kansantasavallan historia
* Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitea
* Kiinan valtioneuvosto
* Kiinan keskussotilaskomissio
* Kiinan korkein oikeus
* Kiinan kansan korkein protektoraatti
* Kiinan kansantasavallan hallinto
* Kiinan kansankongressi
* Kiinan alueellinen hallinto

## Lähteet
# Alityöntö

Merellistä laattatektoniikkaa. Laatat liikkuvat keskiselänteestä (rygg) kohti alityöntövyöhykettä (djuphavsgrav).
**Alityöntö** eli **subduktio** on laattatektoninen prosessi, jossa merellinen mannerlaatta työntyy toisen laatan alle astenosfääriin. Alueelle syntyy syvänmeren hauta ja tulivuorisaaria. Vajoava laatta sulaa osittain, ja siitä syntyy uusia kivilajeja.

Tunnetuin ja aktiivisin alityöntövyöhyke on 40 000 kilometriä pitkä Tyynenmeren tulirengas, johon keskittyy 90 prosenttia maailman maanjäristyksistä.

## Lähteet
# Uusi maailma

Sebastian Münsterin kartta uudesta maailmasta, julkaistu ensimmäistä kertaa vuonna 1540.
**Uusi maailma** on yksi monista nimityksistä Maan läntiselle pallonpuoliskolle, erityisesti Amerikan mantereelle. Mukaan luetaan myös lähisaaristot, kuten Karibia ja Bermuda.

Nimitys on peräisin 1500-luvun alkupuolelta. Löytöretkeilijöiden rantautuminen Amerikkaan 1400−1500-lukujen taitteessa laajensi eurooppalaisten maantieteilijöiden horisonttia suuresti, sillä ennen Amerikan löytymistä he uskoivat maailman koostuvan Afro-Euraasiasta eli Afrikasta, Euroopasta ja Aasiasta, joista voidaan käyttää uuden maailman vastinparina nimitystä vanha maailma.

Uuden maailman käsitteen keksi firenzeläinen löytöretkeilijä Amerigo Vespucci. Amerikan mantereesta käytettiin myös nimitystä ”Maailman neljäs osa”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi maailma Wikimedia Commonsissa
# Salaatti

Salaattiannos.
**Salaatti** on pääasiassa kasviksista tai juureksista, usein myös vihannes salaatista koostuva, yleensä kylmä ruokalaji.
Toisinaan salaattiin lisätään myös hedelmiä, lihaa, kalaa tai muita vastaavia proteiinilähteitä.
Salaatti on hyvä osa ateriaa, sillä kasviksista saadaan runsaasti vitamiineja, kivennäisaineita ja ravintokuitua. Asiasta on olemassa monia ravintosuosituksia, ruokaympyröitä, -kolmioita ja lautasmalleja.

Usein salaattiin lisätään salaattikastiketta, joita on kehitetty eri salaatteihin hyvin monia erilaisia. Salaatin aineksina voi käyttää vihannesten lisäksi esimerkiksi lihaa, äyriäisiä, pastaa, munaa ja majoneesia.

Salaattia voidaan tarjoilla esimerkiksi alkuruokana tai kevyenä pääruokana. Sitä käytetään myös esimerkiksi leipien täytteenä. Voileipien välissä käytetään esimerkiksi munasalaattia, jonka käyttö on peräisin Yhdysvalloista ja missä sitä käytetään kolmiovoileipien välissä.

Salaatti on myös eräiden lehtivihannesten nimitys, esimerkiksi lehtisalaatti ja keräsalaatti (*Lactuca sativa*) sukulaisineen. Kasvia tiedetään käytetyn ruokiin jo tuhansia vuosia , joten kokeilla on ollut runsaasti aikaa kehittää salaattiruokien variaatioita. Monet salaatit sisältävät runsaasti energiaa ja energiapitoisia valmistusaineita. Nimeä salaatti käytetään yleisesti silloinkin, kun valmistusaineissa ei ole lainkaan kyseistä kasvia.

Sana *salaatti* tulee ranskan kautta latinan sanasta *salata* ’suolainen’.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salaatti Wikimedia Commonsissa
# UTC+9

Koko vuoden ajan UTC+9:a käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, normaaliaikana käyttävät maat tummansinisellä, merialueet sinisellä.
**UTC+9** on aikavyöhyke, joka on 9 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 105–145 astetta itäistä pituutta sisältäen muun muassa osan Keski-Venäjästä, Japanin, Korean ja osa Indonesiasta.

## Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet

Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+9 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.

* Venäjä
	+ Osa Kaukoidän federaatiopiiristä
	+ Osa Siperian federaatiopiiristä
* Japani
* Etelä-Korea
* Pohjois-Korea
* Palau
* Itä-Timor
* Indonesia
	+ Molukit
	+ Länsi-Uusi-Guinea

## Katso myös

* Japanin aika

## Lähteet

NäytäKoordinoitu yleisaika

|  |  |
| --- | --- |
| 180° – 90°W | UTC−12 · UTC−11 · *UTC−10.30* · UTC−10 · UTC−9.30 · UTC−9 · *UTC−8.30* · UTC−8 · UTC−7 |
| 90°W – 0° | UTC−6 · UTC−5 · *UTC−4.30* · UTC−4 · UTC−3.30 · UTC−3 · UTC−2.30 · UTC−2 · UTC−1 · *UTC−0.44* · *UTC−0.25.21* |
| 0° – 90°E | UTC±0 · *UTC+0.20* · *UTC+0.30* · UTC+1 · *UTC+1.24* · *UTC+1.30* · UTC+2 · *UTC+2.30* · UTC+3 · UTC+3.30 · UTC+4 · UTC+4.30 · *UTC+4.51* · UTC+5 · UTC+5.30 · *UTC+5.40* · UTC+5.45 |
| 90°E – 180° | UTC+6 · UTC+6.30 · UTC+7 · *UTC+7.20* · *UTC+7.30* · UTC+8 · *UTC+8.30* · UTC+8.45 · UTC+9 · UTC+9.30 · *UTC+9.45* · UTC+10 · UTC+10.30 · UTC+11 · *UTC+11.30* |
| (180° – 90°W) | UTC+12 · UTC+12.45 · UTC+13 · UTC+13.45 · UTC+14 |