Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Yhdysvaltain ilmavoimat

| Yhdysvaltain ilmavoimat United States Air Force |
| --- |
|  Tunnus |
|  Konetunnus |
|  Logo |
| Toiminnassa | 18. syyskuuta 1947– |
| Valtio |  Yhdysvallat |
| Aselajit | ilmavoimat |
| Osa joukkoa | Yhdysvaltain asevoimat |
| Koko | 320 000 lentosotamiestä aktiivipalveluksessa 140 000 siviiliä |
| Varuskunta | Pentagon |
| Kalusto | 5 047 miehitettyä lentokonetta ym. (luettelo) |
| Infobox OK |

**Yhdysvaltain ilmavoimat** (*United States Air Force*) on Yhdysvaltain asevoimien puolustushaara, joka perustettiin 18. syyskuuta 1947.

## Historia

Vaikka Yhdysvaltain maavoimilla on ollut lentokoneita jo 1910-luvulta lähtien, ilmavoimista muodostettiin itsenäinen puolustushaara vasta toisen maailmansodan jälkeen. Tätä ennen ilmajoukot toimivat maajoukkojen sisällä alkuvuodet (1914–1918) nimellä United States Army Air Service (USAAS), jonka jälkeen vuoteen 1941 asti nimellä ”United States Army Air Corps” (USAAC) ja vuosina 1941–1947 nimellä ”United States Army Air Forces” (USAAF, suom. *Yhdysvaltain armeijan ilmavoimat*).

## Nykypäivä

Yhdysvaltain ilmavoimien eri aikakausien hävittäjiä lentonäytöksessä: F-22 Raptor, P-51 Mustang ja P-38 Lightning Renossa 2008.Yhdysvaltain ilmavoimat muodostaa maailman suurimmat ja teknologisesti kehittyneimmät ilmavoimat. Aktiivisessa palveluksessa käytetään yli 6 000 miehitettyä lentokonetta (vajaa 4 300 ilmavoimilla, runsaat 1 300 ilmavoimien kansalliskaartilla sekä nelisen sataa reservissä.) Lisäksi kalustoon kuuluu noin 160 vielä kokeiluasteella olevaa miehittämätöntä taistelukonetta. Kalustoon lasketaan myös pommikoneesta laukaistavat risteilyohjukset (noin 2 160 kappaletta) sekä maatukikohdista laukaistavat mannertenväliset ballistiset ohjukset (noin 580). Ilmavoimien palveluksessa on yli 330 000 henkeä. Lisäksi 130 000 valmiusjoukoissa ja ilmakansalliskaartin listoilla on noin 107 000 henkeä. Sotilaiden lisäksi Yhdysvaltain ilmavoimissa työskentelee yli 168 000 siviiliä.

Vaikka suurin osa Yhdysvaltain asevoimien lentokalustosta on ilmavoimilla, kaikilla muillakin puolustushaaroilla on lentokalustoa. Merivoimilla ja merijalkaväellä on lentotukialuksilla sekä maihinnousualuksilla hävittäjiä, helikoptereita ja kevyempää kuljetuskalustoa. Lisäksi maavoimilla on käytössään lähinnä helikoptereita kuljetuskäyttöön, ja rannikkovartioston käytössä on pelastus- ja valvontalentokalustoa.

### Organisaatio

Ilmavoimien ylin siviilivirkamies on puolustusministerin alainen ilmavoimaministeri. Ilmavoimien esikuntaa johtaa esikuntapäällikkö. Nykyinen komentaja Charles Q. Brown Jr. aloitti tehtävässä 6.8.2020.

## Katso myös

* Luettelo Yhdysvaltain ilmavoimien käytössä olevasta kalustosta
* Yhdysvaltain ilmavoimien muistomerkki

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain ilmavoimat Wikimedia Commonsissa
# Wiltshire

Wiltshire

| Sijainti |
Lounais-Englanti Englanti Yhdistynyt kuningaskunta |
| Pääkaupunki | Trowbridge (en) |
| Pinta-ala | 3 490 km2  (2016) |
| Hallinnolliset osat | Wiltshire (d) Swindon (d) |
| Väkiluku | 727 000 as.  (2020) |
| Asukastiheys |
209 as./km2  (2020) |
| NUTS | UKK15 |
| Verkkosivusto | www.wiltshire.gov.uk |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 51° 18′ P, 1° 54′ L |

**Wiltshire** on muodollinen ja historiallinen kreivikunta Lounais-Englannissa. Hallinnollisesti se on jakautunut Wiltshiren ja Swindonin yhtenäishallintopiireihin, joista ensimmäinen oli hallinnollinen kreivikunta vuoteen 2009 asti. Hallinnollisena keskuksena toimii Trowbridgen kaupunki kreivikunnan länsiosassa. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin 727 000 ihmistä.

Wiltshire tunnetaan monista esihistoriallisista jäänteistään kuten Stonehengestä ja Aveburystä sekä kalkkikivikukkulaan kaiverretuista valkoisista hevosista.

Wiltshire on enimmäkseen maaseutua, alavaa kalkkikivimaata.

## Hallinto

Wiltshiren muodolliseen kreivikuntaan kuuluvat seuraavat kaksi hallinnollisesti itsenäistä yhtenäishallintopiiriä:

| Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- |
| Wiltshire \* | 504 000 |  | 1 |
| Swindonin kaupunkipiiri \* | 223 000 |  | 2 |
| \* Yhtenäishallintopiiri |

Wiltshiren aluehallinto1. taso: Hallintopiirit2. taso: Kunnat

## Väestö

Vuonna 2020 Wiltshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin 727 000 asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:

| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Swindon | Swindon | 193 000 |  |
| Salisbury | Wiltshire | 46 000 |  |
| Trowbridge | Wiltshire | 44 000 |  |
| Chippenham | Wiltshire | 35 000 |  |
| Melksham | Wiltshire | 20 000 |  |
| Devizes | Wiltshire | 19 000 |  |
| Calne | Wiltshire | 19 000 |  |
| Westbury | Wiltshire | 18 000 |  |
| Warminster | Wiltshire | 18 000 |  |
| Corsham | Wiltshire | 14 000 |  |
| Wootton Bassett | Wiltshire | 13 000 |  |
| Tidworth | Wiltshire | 12 000 |  |
| Amesbury | Wiltshire | 12 000 |  |
| Bulford Camp | Wiltshire | 11 000 |  |

## Tunnukset

### Nimikkokukka

Vuonna 2004 Wiltshiren nimikkokukaksi valittiin palokilinkämmekkä Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wiltshire Wikimedia Commonsissa

* BBC Wiltshire (Arkistoitu – Internet Archive)

Lounais-Englannin hallintopiirit

|  |  |
| --- | --- |
| Bristol | Bristol |
| Cornwall | * Cornwall
* Isles of Scilly
 |
| Devon | * East Devon
* Exeter
* Mid Devon
* North Devon
* Plymouth
* South Hams
* Teignbridge
* Torbay
* Torridge
* West Devon
 |
| Dorset | * Bournemouth, Christchurch and Poole
* Dorset
 |
| Gloucestershire | * Cheltenham
* Cotswold
* Forest of Dean
* Gloucester
* South Gloucestershire
* Stroud
* Tewkesbury
 |
| Somerset | * Bath and North East Somerset
* Mendip
* North Somerset
* Sedgemoor
* South Somerset
* Taunton Deane
* West Somerset
 |
| Wiltshire | * Swindon
* Wiltshire
 |
# Karbiini

Suustaladattavat, nallilukkoiset Springfield Model 1863 ja Enfield Musketoon -karbiinit.
AKS-74u on karbiiniversio AK-74 -rynnäkkökivääristä.
Mauser M1916 tukkikotelolla varustettuna.
FN P90 -konepistoolin itselataavaa kertatulta ampuva FN PS90 USG -karbiiniversio.
**Karbiini** tai **karabiini** (italian sanasta *carabina*, ’kivääri’) on sotilaskiväärin tai musketin lyhennetty versio, joka oli alkujaan tarkoitettu erityisesti ratsuväen käyttöön tai muuhun sellaiseen käyttöön, jossa on etua tavallista kivääriä lyhyemmästä, kevyemmästä ja helpommin käsiteltävästä aseesta. Ratsuväki saattoi kuljettaa asettaan karbiinihaalla olkahihnaan ripustettuna.

Aiemmin jalkaväen kivääreistä tehtiin yleisesti lyhyempää karbiinimuunnosta esimerkiksi ratsuväelle ja tykistölle.

Tavallista pidemmällä piipulla ja kiinteällä tai tavallisimmin irrotettavalla tai taitettavalla olkatuella varustettua pistoolia tai revolveria kutsutaan *pistoolikarabiiniksi*, tunnettuina esimerkkeinä Mauser C96 tai ”tykistöparabellum”.

Lisävarusteena hankittavia, pikakiinnitysmahdollisuudella varustettuja olkatukia on valmistettu useisiin sotilaspistooleihin, kuten esimerkiksi Remington 1858, Parabellum P08, Lahti L-35, Mauser C96 ja Glock 17.

Myös useista konepistoolimalleista on valmistettu lähinnä siviilimyyntiin, mutta myös viranomaiskäyttöön tarkoitettuja itselataavaa kertatulta ampuvia karbiiniversioita. Alkujaan viranomaiskäyttöön tarkoitetut mallit eroavat yleensä konepistoolimallista ainoastaan laukaisukoneistoltaan, joka voidaan vaihtaa myös sarjatulen mahdollistavaan koneistoon, esimerkkejä tällaisista ovat muun muassa Thompson model 1927 tai Heckler & Koch MP5:n SF-laukaisukoneistolla varustetut versiot.

Siviilimyyntiin tarkoitetut mallit taas eri maiden lainsäädännöstä johtuen usein eroavat suuresti sarjatulimalleista muun muassa pidemmällä piipulla tai tukiltaan, joka on esimerkiksi muutettu taitettavasta kiinteäksi, tai sillä että avoimelta lukolta ampuva toimintamekanismi on sarjatulimallin osien käyttämisen estämiseksi muutettu suljetulta lukolta ampuvaksi. Myös laukaisukoneiston vaihtaminen sarjatulimalliseen on yleensä estetty rakenteellisilla muutoksilla.

## Katso myös

* Rynnäkkökivääri

## Lähteet

* McNab, Chris: *Suuri asekirja*.  Jyväskylä, Helsinki:  Gummerus, 2008.  ISBN 978-951-20-6890-6
* Smith, Graham (toim.): *Sotilaskäsiaseet*.  Jyväskylä, Helsinki:  Gummerus, 1995.  ISBN 951-20-4750-0

### Viitteet
# Tübingenin yliopisto

| Tübingenin yliopisto |
| --- |
| Eberhard Karls Universität Tübingen |
|  |
| Motto | Attempto! (*Minä yritän!*) |
| Perustettu | 1477 |
| Rehtori | Bernd Engler |
| Kansleri | Andreas Rothfuß |
| Opiskelijoita | 23 594 (2007/08) |
| Sijainti | Tübingen, Baden-Württemberg Saksa |
| www.uni-tübingen.de/ |
| Infobox OK |

**Tübingenin Eberhard Karls -yliopisto** (saks. *Eberhard Karls Universität Tübingen*) on julkinen yliopisto, joka sijaitsee Tübingenin kaupungissa, Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Se on perustettu 1477 ja on siten yksi Saksan vanhimmista yliopistoista. Tübingenin yliopisto on kansainvälisesti tunnettu lääketieteen, luonnontieteen ja humanististen tieteiden aloilla.

*Neue Aula*
Tübingenin yliopiston noin 20 000 opiskelijaa asuvat melko pienessä 85 000 asukkaan Tübingenin kaupungissa. Yliopisto on eteläisen Württembergin suurin työllistäjä lähes 10 000 työntekijänsä voimin. Yliopiston sairaalassa on työntekijöitä noin 6 000 ja opiskelijoita noin 3 000. Yliopiston budjetti on noin 650 miljoonaa euroa.

Tübingenin yliopistosta ovat valmistuneet muun muassa liittopresidentti Horst Köhler, Nobel-palkitut Christiane Nüsslein-Volhard, Hartmut Michel ja Günter Blobel, sekä kirjailija Martin Walser, näyttelijä Ulrich Tukur ja entinen Länsi-Saksan jalkapallomaajoukkueen pelaaja Dieter Hoeneß.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tübingenin yliopisto Wikimedia Commonsissa
# Adobe

| Adobe Inc. |
| --- |
|  |
| Osake | NASDAQ: ADBE NASDAQ-100 |
| ISIN | US00724F1012 |
| Perustettu | 1982 |
| Perustaja | John Warnock Charles Geschke |
| Toimitusjohtaja | Shantanu Narayen |
| Kotipaikka | San José, Kalifornia, Yhdysvallat |
| Toimiala | ohjelmistoteollisuus |
| Liikevaihto |  11,17 mrd. USD (2019) |
| Liikevoitto |  3,27 mrd. USD (2019) |
| Nettotulos |  2,95 mrd. USD (2019) |
| Henkilöstö |  22 634 (2019) |
| www.adobe.com |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Adobe Inc.** on yhdysvaltalainen, digitaalisen sisällön luomiseen, hallitsemiseen ja jakamiseen tarkoitettujen ohjelmistojen tuottaja. Adoben tunnetuimpia tuotteita ovat esimerkiksi PDF:n käsittelyohjelma Adobe Acrobat, kuvankäsittelyohjelma Photoshop, vektorigrafiikkaohjelma Illustrator sekä lukemattomat kirjasintyypit (fontit). Adobe on yksi maailman suurimmista ohjelmisto-yrityksistä.

## Historia

Adoben perustivat John Warnock ja Charles Geschke joulukuussa 1982. Heidän tavoitteenaan oli kehittää PostScript-sivunkuvauskieltä. Miehet tapasivat 1970-luvun loppupuolella työskennellessään Xeroxin PARC-tutkimuskeskuksessa, jossa he tutkivat laiteriippumattomia grafiikkajärjestelmiä ja tulostamista.

Vuonna 1983 Geschke ja Warnock julkaisivat Adobe PostScript -teknologian tekstin ja kuvan tulostamiseen paperille. PostScript lisensoitiin tulostinvalmistajille kaikkialla maailmassa, ja se on nykyisinkin yksi tulostimien ydintekniikoista. Adobe hyödynsi menestystään PostScript-teknologian suhteen ja laajentui työpöytäsovelluksiin Adobe Illustrator- ja Adobe Photoshop -ohjelmistoillaan. Näitä seurasi Adobe InDesign -taitto-ohjelmisto.

Adobe julkaisi Adobe Acrobat -ohjelmiston ja Adobe PDF -muodon (Portable Document Format). Siten yhtiö yhdisti työpöytäohjelmistokokemuksensa PostScript-tulostukseen. Acrobatin ja PDF:n avulla pystyttiin toimittamaan digitaalisia dokumentteja juuri halutun näköisinä eri tietokoneympäristöihin ja sovelluksiin.

Adobe osti 3. joulukuuta 2005 suurimman kilpailijansa Macromedian. Kaupan myötä muun muassa tuotemerkit ColdFusion, Director, Dreamweaver, Flash, FreeHand ja Fireworks siirtyivät osaksi Adoben tuotevalikoimaa.

Shantanu Narayen on toiminut Adoben toimitusjohtajana vuodesta 2007. Intiassa syntynyt Narayen oli ollut yhtiön palveluksessa vuodesta 1998 ja työskennellyt ennen tätä muun muassa Applella.

Vuonna 2024 Yhdysvaltain kauppakomissio (FTC) haastoi Adoben oikeuteen syyttäen kahta yhtiön johtajaa petollisuudesta ja tilausten keskeytysmaksujen piilottelusta. Kauppakomission mukaan asiakkaat ovat kyllästyneitä esteisiin tilausten katkaisuissa.

## Adoben tunnetuimpia tuotteita

* Adobe Acrobat
* Adobe After Effects
* Adobe Flash
* Adobe FrameMaker
* Adobe Illustrator
* Adobe InDesign
* Adobe Muse
* Adobe PageMaker
* Adobe Photoshop
* Adobe Photoshop Elements
* Adobe Photoshop Lightroom
* Adobe Premiere Elements
* Adobe Premiere Pro
* Adobe Dreamweaver
* Adobe FreeHand
* Adobe Shockwave

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adobe Wikimedia Commonsissa

* Adoben suomenkieliset sivut
* Adoben virallinen sivusto (englanniksi)
# Kongsberg

| Kongsberg kommune |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| vaakuna | sijainti |

 |
| www.kongberg.kommune.no |
| Sijainti | 59°34′56″N, 9°40′39″E |
| Lääni | Buskerudin lääni |
| Alue | Østlandet |
| Perustamisvuosi | 1838 |
| Kuntaliitokset | Ytre Sandsvær ja Øvre Sandsvær (1964) |
| Pinta-ala | 793 km² |
| – maa | 754 km² |
| Väkiluku | 28 793 (1.1.2023) |
| – väestötiheys | 38,2 as/km² |
| Kunnanjohtaja | Line Spiten (H, 2023) |
| Infobox OK |

**Kongsberg** (alkuaan **Konningsberg**) on kunta ja kaupunki Buskerudin läänissä Norjassa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 28 793 asukasta.

Kongsbergin kunnassa on kaksi taajamaa: Hvittingfoss ja hallintokeskus Kongsberg. Naapurikunnat ovat pohjoisessa Flesberg, idässä Øvre Eiker, kaakossa Holmestrand, etelässä Larvik ja Siljan sekä lännessä Skien, Midt-Telemark ja Notodden.

Tanskan ja Norjan kuningas Kristian IV perusti Kongsbergin vuonna 1624 sen jälkeen, kun alueelta oli löydetty hopeaa. Kaupunki sai täydet kauppalaoikeudet vuonna 1802. Kongsbergin kunta perustettiin 1838. Ytre Sandsvær ja Øvre Sandsvær sekä osia Flesbergin ja Gransheradin kunnista yhdistettiin Kongsbergiin 1964.

Kongsbergin historiallinen identiteetti on vahva, ja kaupunki on ollut merkittävä kaivos- ja teollisuuskaupunki. 1700-luvulla kaupunki oli Norjan toiseksi suurin Bergenin jälkeen*lähde?*. Kongsbergin kuuluisaa jazzfestivaalia on vietetty 1960-luvulta lähtien.

Kongsbergissa kahdeksan ihmisen kimppuun hyökättiin jousen ja teräaseen kanssa kaupassa, kotonaan ja ulkona 13. lokakuuta 2021, heistä viisi kuoli ja kolme haavoittui.

## Media

Paikallislehti *Laagendalsposten* ilmestyy neljästi viikossa.

## Kuvia

* Koski Kongsbergissa
* Kongsbergin kirkko
* Bergseminaret
* Naufgården
* Norjan kaivosmuseon rakennuksia

## Tunnettuja henkilöitä

* Morten Harket (s. 1959), laulaja
* Julius Middelthun (1820–1886), kuvanveistäjä
* Silje Norendal (s. 1993), lumilautailija
* Asbjørn Ruud (1919–1989), mäkihyppääjä
* Birger Ruud (1911–1998), mäkihyppääjä
* Sigmund Ruud (1907–1994), mäkihyppääjä
* Christian Sinding (1856–1941), säveltäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kongsberg Wikimedia Commonsissa

NäytäBuskerudin läänin kunnat
* Drammen
* Flesberg
* Flå
* Gol
* Hemsedal
* Hol
* Hole
* Kongsberg
* Krødsherad
* Lier
* Modum
* Nesbyen
* Nore og Uvdal
* Ringerike
* Rollag
* Sigdal
* Ål
* Øvre Eiker

Norjan läänit | Norja
# OCLC

| OCLC Online Computer Library Center Inc. |
| --- |
|  |
| Tunnuslause | *Because what is known must be shared.* (*Koska se mitä tiedetään täytyy jakaa.*) |
| Perustettu | 1967 |
| Perustaja | Frederick G. Kilgour |
| Toimitusjohtaja | David Prichard |
| Avainhenkilöt | William J. Rozek (CFO) |
| Kotipaikka | 6565 Kilgour Place, Dublin, OH 43017-3395, Yhdysvallat |
| Liikevaihto |  203,4 milj. USD (kirjastopalvelujen liikevaihto, 2016) |
| Nettotulos |  -2,6 milj. USD (tappio, 2016) |
| www.oclc.org |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**OCLC** (täsmällisemmin **Online Computer Library Center Inc.**) on vuonna 1967 perustettu yhdysvaltalainen, maailmanlaajuisesti toimiva, voittoa tavoittelematon kirjastoalan palveluyhtiö. OCLC:n kotipaikka on Yhdysvaltain Ohion osavaltion Dublinin kaupungissa. OCLC kerää rahoituksensa pääosin käyttöön osallistuvilta kirjastoilta kerätyillä palvelumaksuina. Tilikaudella 2015–2016 yhtiön kirjastopalvelujen liikevaihto oli 203,4 milj. Yhdysvaltain dollaria, ja nettotappio 2,6 miljoonaa dollaria. Yhtiön tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat samana vuonna 29,7 miljoonaa dollaria.

Yhtiön perusti Frederick G. Kilgour vuonna 1967.

Yhtiö tarjoaa tietokoneistettuja luettelointi-, viite- ja aineistonjakopalveluja, sähköisiä sisältöjä, kirjastoalan hallinnointia, tallennus- ja verkkopalveluja.
OCLC ylläpitää maailman laajinta avointa bibliografista luettelopalvelua verkossa (WorldCat) ja tarjoaa alustan monelle muullekin palvelulle, esimerkiksi VIAF-nimiauktoriteettitunnisteille. WorldCat piti sisällään maailmanlaajuisesti jo 380 miljoonaa tietuetta (records) ja 2,4 miljardia tallennetta (holdings) (2016). OCLC:n jäsenverkostoon kuului noin 17 000 kirjastoa yhteensä 122 maasta; käyttäjissä oli niin koulukirjastoja ja yleisiä kirjastoja kuin maailman suurimpia kansallis- ja tutkimuskirjastoja (2016).

OCLC on laajentunut paljon yritysostojen kautta. Maailman laaja-alaisimmin käytetyimmän kirjastoaineistojen luokittelujärjestelmän eli Deweyn kymmenluokitusjärjestelmän tekijänoikeudet OCLC sai ostettuaan Forest Pressin toiminnot vuonna 1988.

## Kuvia

* OCLC:n päärakennus Yhdysvaltain Ohion osavaltion Dublinin kaupungissa.
* OCLC:n EMEA-alueen palveluja tarjoavan yksikön toimitiloja Hollannin Leidenissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta OCLC Wikimedia Commonsissa
# 824

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku |
| 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku

---

 |
| **Vuodet** | 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 |
| 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 |
| 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 |
| 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 |
| 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 |
| 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 |
| 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 |
| 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 |
| 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 |
| 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 |
| 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 |
| 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 |

## Tapahtumia

* Eugenius II:sta tuli paavi.
* Navarran kuningaskunta perustettiin.

## Syntyneitä

* Abu Isa Muhammad at-Tirmidhi, imaami ja hafiz

## Kuolleita

* 11. helmikuuta: Pyhä Paschalis I , paavi
* Japanin keisari Heizei
# Raide

Kahden eri raideleveyden raiteita Odawaran rautatieasemalla Japanissa
**Raide** tarkoittaa kahden kiskon ja pölkytyksen muodostamaa yksittäistä väylää, joka muodostaa alustan raideliikenteelle ja ottaa vastaan liikenteen kuormat. Raiteella voi kulkea kerrallaan vain yksi raideliikenneyksikkö, kuten juna. Junat ohjautuvat itsestään kiskojen mukaan, ja raiteelta toiselle siirryttäessä junan on kuljettava vaihteiden kautta. Kiskojen välistä etäisyyttä kutsutaan raideleveydeksi.

Rautatie voi sisältää yhden tai useamman raiteen. Raidetta tukee yleensä sepelistä tai sorasta tehty tukikerros, joka muodostaa kantavan alustan ja pitää raiteen geometrisesti oikeassa asennossa.

## Historia

Puisia kiskoja käytettiin jo 1500-luvulla muun muassa Keski-Euroopassa Harzin ja Tirolin vuorikaivoksissa, jotta kaivosvaunut kulkisivat helpommin. Kulumisen välttämiseksi käytettiin mutkapaikoissa rautaisia suojakiskoja tai kiskot päällystettiin rautalevyillä.

Kun raudan hinta laski tuntuvasti vuonna 1767, alettiin eräässä Englannin tehtaassa käyttää raiteina puun sijasta litteitä valurautaharkkoja, mikä osoittautui hyväksi valinnaksi. Vuoden 1808 jälkeen valurauta vaihtui kiskojen valmistusaineena takorautaan, ja vuonna 1820 siirryttiin valssilaitoksissa valmistettujen kiskojen käyttöön.

Kiskojen avulla rautatieliikenteessä minimoidaan niin pyörien kitka kuin maaston muodoista tulevat mäet, kun ratalinja vedetään mäkien leikkauksissa ja rotkot ylitetään silloilla. Täydellinen tie on sileä, tasainen, kova ja suora.

## Kiskojen rakentaminen

Yksiraiteisen rautatien rakentaminen vaatii kiskoihin noin 108–120 tonnia terästä kilometriä kohden raiteen jykevyydestä riippuen (UIC-54- ja UIC-60-kiskot). Sata kilometriä pitkään yksiraiteiseen rautatiehen tarvitaan siis 10 800–12 000 tonnia terästä kiskoja varten. Terästonnin tuotanto kuluttaa energiaa noin 21,6 GJ eli 6 MWh. Yksiraiteisen rautatien kiskoihin kuluu näin energiaa 648–720 megawattituntia kilometriä kohden ja sataan kilometriin 64,8–72 GWh.

## Katso myös

* Kapearaiteinen rautatie
* Raitioliikenne

## Lähteet

* Lönnroth, Arvo J. (toim) : Keksintöjen kirja – Tiet ja maakulkuneuvot, Wsoy, Porvoo, 1932

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raide Wikimedia Commonsissa

Raideliikenne

|  |  |
| --- | --- |
| Rautatieliikenne | * rautatie
* juna
* rautatieasema
* rautatieliikennepaikka
* rautatiekalusto
 |
| Metroliikenne | * metro
* metroasema
 |
| Raitioliikenne | * raitiovaunu
* duoraitiovaunu
* pikaraitiotie
* museoraitiotie
 |
| Turvalaitteet | * asetinlaite
* kampiasetinlaite
* kankiasetinlaite
* opastin
* releasetinlaite
* tietokoneasetinlaite
* varmistuslukko- ja opastinturvalaitos
 |
| Raideleveys | * kapea
* normaali
* leveä
 |
| Suomessa | * rautatieliikenne
* rataverkko
* raitioliikenne
* lähijunaliikenne
* metroliikenne
* kapearaiteiset rautatiet
* yritykset: VR
* Fenniarail
* North Rail
 |