Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Itä-Aasian historia

Kiinassa ensimmäiset neoliittiset kulttuurit muotoutuivat noin 8000 ekr. Riisiä alettiin viljellä noin 5000 ekr. Myöhäisneoliittisella kaudella Keltaisenjoen uoma siirtyi kaksi kertaa. Laajoja alueita Aasiassa hallinneen Kublai-kaanin joukot valtasivat Pohjois-Kiinan 1260 ja lopun osan Kiinasta 1279. Kiinan keisarikunta oli laajimmillaan kolmen mahdikkaan keisarin aikana. Nämä Kolme keisaria olivat Kangxi (1662-1722), Yongzheng (1722-1735) ja Qianlong (1735-1796). Tuona aikana Kiina ulottui Taiwaniin ja Sinkiangiin saakka.

Japanissa varhaisin asutus alkoi 12500 vuotta sitten. Tuosta ajasta 400 ekr saakka kestäneen Jōmon-kauden aikana Japanissa elettiin enimmäkseen metsästäjä-keräilijöinä, vaikka kauden lopulla aletiin viljellä joitakin kasveja. Riisin viljely levisi Kiinasta Korean niemimaalle noin 300 ekr. Japanin Yayoi-kauden aikana Manner-Aasiasta siirtyi väestöä Japaniin merkittäviä määriä. Kiinan vaikutus ulottui Han-dynastian aikana Bohainmerellä sijaitsevalle Bohainlahdelle ja Korean niemimaalle, missä kiinalaisilla oli neljä vartioasemaa. Noista vartioasemista käsin muodostettiin yhteyksiä Japaniin. Japanilla puolestaan oli vaikutusta Kiinan esinekulttuuriin. Kirjoitustaito levisi Kiinasta Korean niemimaan kautta Japaniin noin 500 jkr.

Itä-Aaian kulttuuriin ovat vaikuttaneet uskonnot, Kiinassa buddhalaisuus, taolaisuus ja kungfutselaisuus, Japanissa zenbuddhalaisuus ja šintolaisuus. Lisäksi itäaasialaiseen kulttuuriin on vaikuttanut näkemys luonnon ja taivaankappaleiden yhteydestä. Varhaisimmat tiedot Kiinan keisarillisista puutarhoista ovat Han-dynastian ajalta, noin 200 ekr. Tunnetuimpia zenpuutarhoja Japanissa ovat olleet eräät 1300-luvun ja 1500-luvun puutarhat.

## Lähteet
# Antautuminen

Jerusalem antautuu briteille vuonna 1917, ja sen merkiksi kaupungin pormestari heiluttaa valkoista lippua.
**Antautuminen** on sotilaallisessa mielessä alueen, sotilaiden, linnoitusten, laivojen tai aseiden luovuttamista toiselle vallalle tai vailtiolle. Antautuminen voidaan toteuttaa rauhanomaisesti tai se voi olla seurausta tappiosta taistelussa. Suvereeni valtio voi antautua tappion jälkeen sodassa, yleensä allekirjoittamalla rauhansopimuksen tai antautumissopimuksen. Taistelukentällä antautuminen joko yksittäisten henkilöiden tai upseerien käskystä johtaa yleensä siihen, että antautuvista tulee sotavankeja.*lähde?*
# Kiinan kansantasavallan hallinto

Tämä artikkeli käsittelee **Kiinan kansantasavallan hallintoa**. Kiinassa on oikeastaan kaksi hallinto-organisaatiota: toinen on puolueen hallinto ja päätöselimet, jotka tekevät todelliset päätökset, toinen puolestaan valtion hallinto ja päätöksentekoelimet, joissa päätökset virallisesti tehdään eli puolueen hyväksymät suunnitelmat vahvistetaan.

## Puolueen hallinto ja päätöksenteko

Kiinan kommunistista puoluetta johtaa pääsihteeri, joka on samalla yleensä myös Kiinan presidentti. Esimerkiksi Xi Jinpingin nimitti puolueen keskuskomitea marraskuussa 2012 ensin Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi ja Kiinan kommunistisen puolueen keskussotilaskomission puhemieheksi. Seuraavassa maaliskuussa 2013 valtiollinen kansankongressi nimitti hänet Kiinan presidentiksi.

## Valtion hallinto ja päätöksenteko

Kiinan kansantasavallan korkein päättävä elin Kiinan kansankongressi. Sen jäsenet valitaan maakunnallisissa kongresseissa. Näihin taas valitaan jäsenet paikallisissa kongresseissa. Paikalliskongressien jäsenet valitaan Kiinan paikallisvaaleissa.

## Lähteet
# Espanjan maakunnat

Espanjan maakunnat
Seitsemäntoista itsehallintoalueen lisäksi **Espanja** on jaettu viiteenkymmeneen **maakuntaan** (esp. *provincias*).

Maakuntien merkitys on vähentynyt itsehallintojärjestelmän käyttöönoton jälkeen, mutta ne toimivat edelleen vaalipiireinä ja postiosoitteissa.

Suurin osa maakunnista on nimetty pääkaupunkinsa mukaan. Ainoastaan Extremaduran Mérida ja Galician Santiago de Compostela ovat itsehallintoalueiden pääkaupunkeja olematta myös maakuntien pääkaupunkeja.

Asturian, Baleaarien, Cantabrian, La Riojan, Madridin, Murcian ja Navarran itsehallintoalueet koostuvat vain yhdestä maakunnasta.

| Maakunnan nimi | Pääkaupunki | Itsehallintoalue |
| --- | --- | --- |
| **Álava** | Vitoria-Gasteiz | Baskimaa |
| **Albacete** | Albacete | Kastilia-La Mancha |
| **Alicante** | Alicante | Valencia |
| **Almería** | Almería | Andalusia |
| **Asturia** | Oviedo | Asturia |
| **Ávila** | Ávila | Kastilia ja León |
| **Badajoz** | Badajoz | Extremadura |
| **Baleaarit** | Palma | Baleaarit |
| **Barcelona** | Barcelona | Katalonia |
| **Biskaja** | Bilbao | Baskimaa |
| **Burgos** | Burgos | Kastilia ja León |
| **Cáceres** | Cáceres | Extremadura |
| **Cádiz** | Cádiz | Andalusia |
| **Cantabria** | Santander | Cantabria |
| **Castellón** | Castellón de la Plana | Valencia |
| **Ciudad Real** | Ciudad Real | Kastilia-La Mancha |
| **Córdoba** | Córdoba | Andalusia |
| **A Coruña** | A Coruña | Galicia |
| **Cuenca** | Cuenca | Kastilia-La Mancha |
| **Gipuzkoa** | San Sebastián | Baskimaa |
| **Girona** | Girona | Katalonia |
| **Granada** | Granada | Andalusia |
| **Guadalajara** | Guadalajara | Kastilia-La Mancha |
| **Huelva** | Huelva | Andalusia |
| **Huesca** | Huesca | Aragonia |
| **Jaén** | Jaén | Andalusia |
| **León** | León | Kastilia ja León |
| **Lleida** | Lleida | Katalonia |
| **Lugo** | Lugo | Galicia |
| **Madrid** | Madrid | Madrid |
| **Málaga** | Málaga | Andalusia |
| **Murcia** | Murcia | Murcia |
| **Navarra** | Pamplona | Navarra |
| **Ourense** | Ourense | Galicia |
| **Palencia** | Palencia | Kastilia ja León |
| **Las Palmas** | Las Palmas de Gran Canaria | Kanariansaaret |
| **Pontevedra** | Pontevedra | Galicia |
| **La Rioja** | Logroño | La Rioja |
| **Salamanca** | Salamanca | Kastilia ja León |
| **Santa Cruz de Tenerife** | Santa Cruz de Tenerife | Kanariansaaret |
| **Segovia** | Segovia | Kastilia ja León |
| **Sevilla** | Sevilla | Andalusia |
| **Soria** | Soria | Kastilia ja León |
| **Tarragona** | Tarragona | Katalonia |
| **Teruel** | Teruel | Aragonia |
| **Toledo** | Toledo | Kastilia-La Mancha |
| **Valencia** | Valencia | Valencia |
| **Valladolid** | Valladolid | Kastilia ja León |
| **Zamora** | Zamora | Kastilia ja León |
| **Zaragoza** | Zaragoza | Aragonia |

## Katso myös

* Espanjan itsehallintoalueet
* Luettelo Espanjan maakunnista pinta-alan mukaan
* Luettelo Espanjan maakunnista väkiluvun mukaan
# D-Link

| D-Link Corporation |
| --- |
|  |
| Yritysmuoto | pörssiyhtiö (TSE: 2332) |
| Perustettu | 1986  |
| Toimitusjohtaja | CEO ja puheenjohtaja: John Lee |
| Kotipaikka | Taipei, Taiwan |
| Toimiala | tietokoneverkot |
| Tuotteet | verkkotuotteet |
| Liikevaihto |  $728 milj. USD (2003) |
| dlink.com.tw |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**D-Link Corporation** on taiwanilainen yritys, joka valmistaa langattoman ja Ethernet-verkon tuotteita kuluttajille ja pienyrityksille. Yrityksen perusti vuonna 1986 Ken Kao, joka toimi yrityksen toimitusjohtajana ja sen hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa vuoteen 2008 saakka. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Taipeissa, ja sillä on toimistoja 90 eri maassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset Taiwanin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
* Suomenkieliset sivut
# Kulkuväline

Juna on eräs kulkuväline
**Kulkuväline** tai **kulkuneuvo** on paikasta toiseen kulkemiseen tarkoitettu laite. Se kuljettaa matkustajia, tavaroita tai molempia. Kulkuvälineitä ovat muun muassa polkupyörät, rullaluistimet, moottoripyörät, autot, veneet, laivat, lentokoneet, helikopterit, junat ja raitiovaunut. Kulkuvälineillä tapahtuvaa liikkumista kutsutaan liikenteeksi.

## Luokittelu

Kulkuvälineet jaotellaan vesikulkuneuvoihin, ilma-aluksiin, avaruusaluksiin sekä maakulkuneuvoihin. Vedessä kulkevat erotellaan edelleen veden pinnalla ja veden alla kulkeviin. Ilma-alukset jaetaan ilmaa raskaampiin ja ilmaa kevyempiin kulkuneuvoihin. Maalla kulkevat kulkuneuvot jaotellaan kiskoilla kulkeviin sekä muihin eli ajoneuvoihin.

### Maakulkuneuvot

* Ajoneuvot
	+ polkupyörä
	+ rullaluistimet
	+ rullalauta
	+ potkulauta
	+ moottoripyörä
	+ mopo
	+ skootteri
	+ auto
* Kiskoilla kulkevat
	+ juna
	+ raitiovaunu
	+ metro

### Vesikulkuneuvot

* Veden pinnalla kulkevat
	+ vene
	+ lossi
	+ laiva
	+ ilmatyynyalus
	+ maaefektialus
* Veden alla kulkevat
	+ sukellusvene

### Ilma-alukset

* Ilmaa raskaammat
	+ lentokone
	+ helikopteri
	+ autogiro
* Ilmaa kevyemmät
	+ kuumailmapallo
	+ ilmalaiva

### Avaruusalukset

* Varsinaiset alukset
	+ avaruusraketti
	+ avaruussukkula
	+ avaruusluotain
* Laukaisuvälineet
	+ kantoraketti

Kulkuvälineet jaotellaan myös moottorikäyttöisiin ja moottorittomiin. Moottorittomat kulkuvälineet voivat kulkea esimerkiksi lihasvoimalla tai purjein ja niitä koskeva lainsäädäntö on usein vapaampaa kuin moottoroituja kulkuvälineitä koskeva. Lisäksi kulkuneuvoja voidaan jaotella sen mukaan, kuljettavatko ne matkustajia vai tavaroita.
# Keskisyksyn juhla

Keskisyksyn juhlan viettoa San Franciscon Chinatownissa.
**Keskisyksyn juhla** tai **kuujuhla** on perinteinen ja suosittu kiinalainen juhla, jota vietetään kiinalaisen kalenterin kahdeksannen kuun 15. päivänä täysikuun aikaan. Länsimaisessa kalenterissa ajankohta sijoittuu yleensä syyskuun loppuun tai lokakuun alkuun.

Houyi katselee voimattomana vaimonsa Chang Erin leijailevan Kuuhun.
Juhlan tausta on vanhassa kiinalaisessa Kuun palvonnassa. Kiinalaiset uskovat täysikuun edustavan hyvää satoa ja menestymistä elämässä. Juhlaan liittyy kuuluisa kiinalainen taru, jossa sankarillinen Houyi teki Maasta elinkelpoisen ampumalla taivaalta alas yhdeksän polttavaa Aurinkoa. Sen jälkeen hänen vaimonsa Chang Er söi vahingossa kuolemattomuuspillerin, joka sai hänet muuttumaan niin kevyeksi, että hän leijaili Kuuhun. Nyt Houyi ja Chang Er tapaavat toisensa vain kerran vuodessa, kahdeksannen kuukauden 15. päivänä, kun Kuu on kaikkein suurimmillaan ja kirkkaimmillaan.

Keskisyksyn juhlasta tuli virallinen juhla Tang-dynastian (618–907) aikana. Sitä vietetään edelleen joka puolella Kiinaa (perint.: 中秋節; yksink.: 中秋节; pinyin: *Zhōngqiūjié*) ja ulkokiinalaisten yhteisöissä, kuten myös Vietnamissa, Malesiassa, Singaporessa ja Filippiineillä, missä sitä saatetaan kutsua lyhtyjuhlaksi.

Juhlapäivää vietetään perinteisin menoin koko perheen kesken. Osallistujat laulavat ja tanssivat, syövät kuukakkuja, valmistavat paperilyhtyjä, kirjoittelevat runoja ja toivottelevat toisilleen onnea.

## Katso myös

* Keskisyksyn juhla (Vietnam)

## Lähteet
# Maajoukkue

**Maajoukkue** on jonkin valtion, itsehallintoalueen tai kansakunnan oma joukkue jossakin urheilulajissa.*lähde?*

## Kilpaileminen

Maajoukkueet kilpailevat esimerkiksi MM-kisoissa ja mantereen omissa kilpailuissa (esimerkiksi EM-kisat).*lähde?*

Nykyään maajoukkueeseen pääseminen vaatii maan kansalaisuutta.*lähde?*
# Hersch Lauterpacht

**Hersch Lauterpacht** (6. elokuuta 1897 Żółkiew, Galitsia, Itävalta-Unkari (nyk. Ukrainaa) – 8. toukokuuta 1960) oli brittiläinen oikeustieteilijä. Hän oli syntyjään juutalainen. Hän opiskeli Lembergin yliopistossa ja sen jälkeen Wienin yliopistossa Hans Kelsenin oppilaana. Hän tutustui siellä tulevaan vaimoonsa Rachel Steinbergiin, joka opiskeli siellä pianonsoittoa. He avioituivat 1923 ja asettuivat Englantiin, missä Lauterpacht opetti vuodesta 1923 London School of Economicsissa. Heidän poikansa Elihu syntyi 1928. Hänen väitöskirjansa *Private Law Sources and Analogies of International Law* valmistui 1927. Hän sai 1935 asianajajan oikeudet. Hänet valittiin 1937 Cambridgen yliopistoon mentorinsa ja yhteistyökumppaninsa Arnold McNairin seuraajaksi. Hänet valittiin 1954 McNairin seuraajaksi kansainväliseen tuomioistuimeen.

Lauterpacht kuoli 62-vuotiaana 1960. Hänen poikansa Elihu Lauterpacht on kirjoittanut hänestä 2010 ilmestyneen elämäkerran *The Life of Hersch Lauterpacht*.

## Julkaisut (valikoima)

* *Private Law Sources and Analogies of International Law* 1927
* *An International Bill of the Rights of Man* 1945
* *Recognition in International Law* 1947
* *International Law and Human Rights* 1950.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Philippe Sands: *Paluu Lembergiin: kansanmurha- ja rikos ihmisyyttä vastaan -käsitteiden juurilla* (*East West Street: On the Origins of Genocide and Crimes Against Humanity*), suom. Titia Schuurman. Helsinki: Teos 2023 ISBN 978-952-363-390-2 (sisältää Lauterpachtin elämäkerran)

## Aiheesta muualla

* Hersch Lauterpacht: Hero of human rights Youtube (englanniksi)
* Stories of Ukrainian Jews. Hersch Lauterpacht Youtube (englanniksi)
* Sir Hersch Lauterpacht English Heritage (englanniksi)
* Day of the Righteous 2023 in the twentieth anniversary of the Garden of Milan Gariwo.net (englanniksi)
# Taiwanin poliisi

| Taiwanin poliisi  |
| --- |
|  Taiwanin poliisin lippu |
| Perustettu | 1972 |
| Toimivalta |  Taiwan |
| Ministeriö | Taiwanin sisäministeriö |
| Päätoimi­paikka | Taipei, Taiwan |
| Pääjohtaja | Chen Ja-chin |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OK |

**Taiwanin poliisi**, virallisesti **Sisäministeriön poliisilaitos** (kiin.: 內政部警政署; pinyin: *Nèizhèngbù Jǐngzhèngshǔ*), on maan poliisiorganisaatio.

Taiwanin poliisi jäljittää alkunsa vuoteen 1907, jolloin Qing-dynastian hallitsijat perustivat nykyaikaisen poliisilaitoksen joka provinssiin. Kiinan tasavallan perustamisen jälkeen vuonna 1912 nämä poliisilaitokset otettiin Kiinan tasavallan sisäministeriön alaisuuteen, minkä lisäksi perustettiin keskushallinto myös sisäministeriön alaisuuteen. Kun Kiinan tasavalta vetäytyi sisällissodan jäljiltä Taiwanin saarelle, Taiwanin provinssin poliisilaitoksesta tuli ainoa maan hallituksen alaisuudessa toimiva poliisi ja se sai vastuulleen kaikki Kiinan tasavallan hallinnassa olevat alueet. Nykymuodossaan poliisiorganisaatio perustettiin vuonna 1972.

Poliisien peruskoulutuksesta vastaa Taipeissa sijaitseva Taiwanin poliisikorkeakoulu, joka on perustettu vuonna 1945. Poliisit voivat jatkaa opintojaan Taiwanin poliisiyliopistossa.

Taiwanissa on pula poliisesista, sillä vuonna 2019 poliisien keski-ikä oli 42 ja yli 46-vuotiaat muodostivat reilusti yli kolmanneksen. Eläkkeelle voi jäädä 60-vuotiaana, mikäli on ollut ammatissa vähintään 25 vuotta. Alalle hakeutuvista nuorista on ollut pulaa.

Nykyisenä poliisiylijohtajana toimii Chen Ja-chin.

## Virat

Poliisin virat ja niiden tunnusmerkit ovat seuraavanlaiset:

### Ylipäällystö

|  | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Arvomerkki** |  |  |  |  |
| **Arvo** | 警監一階
(*jǐng jiān yījiē*) | 警監二階
(*jǐng jiān èrjiē*) | 警監三階
(*jǐng jiān sānjiē*) | 警監四階
(*jǐng jiān sìjiē*) |
| **Vastaava arvo** | 1. luokan poliisipäällikkö | 2. luokan poliisipäällikkö | 3. luokan poliisipäällikkö | 4. luokan poliisipäällikkö |

### Päällystö

|  | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Arvomerkki** |  |  |  |  |
| **Arvo** | 警正一階
(*jǐng zhèng yījiē*) | 警正二階
(*jǐng zhèng èrjiē*) | 警正三階
(*jǐng zhèngsānjiē*) | 警正四階
(*jǐng zhèngsìjiē*) |
| **Vastaava arvo** | 1. luokan komisario | 2. luokan komisario | 3. luokan komisario | 4. luokan komisario |

### Miehistö

|  | OR-4 | OR-3 | OR-2 | OR-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Arvomerkki** |  |  |  |  |
| **Arvo** | 警佐一階
(*jǐng zuǒ yījiē*) | 警佐二階
(*jǐng zuǒ èrjiē*) | 警佐三階
(*jǐng zuǒ sānjiē*) | 警佐四階
(*jǐng zuǒ sìjiē*) |
| **Vastaava arvo** | 1. luokan konstaapeli | 2. luokan konstaapeli | 3. luokan konstaapeli | 4. luokan konstaapeli |

## Galleria

* Taiwanin poliisin virkamerkki
* Poliisin päämaja Taipeissa kuvattuna vuonna 2008

## Lähteet
# Taiwanilainen nationalismi

**Taiwanilainen nationalismi** (kiin.: 臺灣民族主義; pinyin: *Táiwān mínzú zhǔyì*) on nationalistinen suuntaus, jonka mukaan Taiwan on oma entiteettinsä, eikä Kiina. Taiwanilainen nationalismi menee yhden Kiinan politiikkaa vastaan ja katsoo, että Taiwanin pitäisi julistautua itsenäiseksi nimellä Taiwanin tasavalta eikä Kiinan tasavalta. Aatteen näkyvin edustaja on Demokraattinen edistyspuolue, joka edustaa pan-vihreää liittoa.

Yksi taiwanilaisen nationalismin ilmenemismuoto on Taiwan-nimen käyttäminen Kiinan tasavallan sijaan. Vuonna 2020 maassa otettiin käyttöön uusi passin kansi, jossa nimi *Kiinan tasavalta* oli kirjoitettu pienemmällä fontilla kuin *Taiwan*.

Pan-vihreän liiton edustajat ovat myös katsoneet, että Kiinan tasavallan kansallislaulu ei edusta heitä, minkä vuoksi nämä ovatkin suosineet muita lauluja kuten esim. *Vihreä Taiwan*.

## Taiwanin itsenäisyysliike

*Pääartikkeli: Taiwanin itsenäisyysliike*
Taiwanilaiseen nationalismiin kuuluu myös usein Taiwanin itsenäisyysliike, jonka nojalla Taiwan julistautuisi itsenäiseksi nimellä Taiwan ja jättäisi Kiinan tasavallan taakseen. Vuonna 2020 presidentti Tsai Ing-wen sanoi BBC:n haastattelussa, ettei Taiwanin tarvitse julistautua itsenäiseksi, koska se on jo itsenäinen. Hän ei kuitenkaan tarkentanut asiaa.

Manner-Kiinassa kommunistinen puolue on suhtautunut kielteisesti taiwanilaiseen nationalismiin ja erityisesti siihen kuuluvaan itsenäistymisliikkeeseen. Kiinan on arveltu pyrkivän valloittamaan Taiwanin saari vuoteen 2049 mennessä, jolloin kommunistisen puolueen johtama Kiina täyttäisi 100 vuotta.

## Galleria

* Kiinan tasavallan passin kansikuva vuodesta 2020 alkaen.
* Mielenosoitus osana maaliskuun opiskelijaliikettä 1990-luvulla, jolloin vaadittiin demokratiaa Taiwaniin.
* Taiwanin postilaitoksen toimipaikka Taichungissa kuvattuna vuonna 2007, jolloin laitoksen virallinen nimi oli *Taiwan Post Office*.

## Lähteet
# Public Television Service Taiwan

| Public Television Service 公共電視 |
| --- |
|  Toimituksen sisäänkäynti |
| Lähetykset alkoivat | 1998 |
| Omistaja | Taiwanin yleisradioyhtiö |
| Maa |  Taiwan |
| Kieli | kiina, englanti |
| Kotisivu |  |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Public Television Service Taiwan** (kiin.: 公共電視; pinyin: *Gōnggòng Diànshì*, lyh. **PTS**) on Taiwanin yleisradioyhtiön omistama televisiokanava. Toinen yleisradioyhtiön omistama kanava on Chinese Television System (CTS).

Sisältö on pääsääntöisesti kiinankielistä. Englanninkielistä sisältöä löytyy jonkin verran PTS:n YouTube-kanavalla.

Ajatus yleisradioyhtiön omistamasta vapaasta televisiokanavasta heräsi jo 1980-luvun alussa pääministeri Yun-suan Sunin aikana. Kanava aloitti toimintansa vasta kuitenkin paljon myöhemmin, 1. heinäkuuta 1998. PTS:n tarkoitus on ollut tasapainottaa kaupallista mediaa, jonka osuus on Taiwanissa merkittävä. Kanavan rahoitus tulee samannimiseltä säätiöltä. Lisäksi osa rahoituksista tulee säätiölle tehdyistä lahjoituksista.

## Lähteet
# Isot Sundasaaret

| Isot Sundasaaret |
| --- |
|  Isot Sundasaaret satelliittikuvassa keskellä |
| Isot Sundasaaret merkittynä karttaan. |
| Maantiede |
| Sijainti | Kaakkois-Aasia |
| Suurin saari | Borneo |
| Muita saaria | Jaava, Sulawesi ja Sumatra |
| Pinta-ala | 1 500 000 km² |
| Valtio |
| Valtio | Brunei, Indonesia, Malesia |
| Väestö |
| Väkiluku | n. 180 000 000 |
| Infobox OK |

**Isot Sundasaaret** on Malaijien saariston länsiosassa sijaitseva saariryhmä. Isoihin Sundasaariin kuuluvat saaret ovat Borneo, Jaava, Sulawesi ja Sumatra. Saarista Sulawesi, Sumatra ja Jaava kuuluvat Indonesiaan, Borneo on jaettu Brunein, Indonesian ja Malesian kesken.

Isot Sundasaaret muodostavat yhdessä Pienten Sundasaarten kanssa Sundasaaret.

Alueella luonto on paljolti sademetsää, kuten Borneolla, missä elää orankeja ja nenäapinoita. Borneon ja Sumatran metsiä tuhoavat usein toistuvat metsäpalot sen lisäksi, että ihmiset ovat raivanneet metsää sellu- ja öljypuuviljelmiä varten. Indonesiassa, kuten yleensä Kaakkois-Aasiassa sademetsien metsähävikin tilanne on erittäin vakava.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isot Sundasaaret Wikimedia Commonsissa
# Sahrawit

| Sahrawit |
| --- |
| صحراويون‎ |
| Väkiluku | 570 866 – 632 800 |
| **Merkittävät asuinalueet**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Saharan demokraattinen arabitasavalta | 160 000 – 246 000 |  |
|  Algeria | 210 000 – 90 000 |  |
|  Marokko | 90 000 – 160 000 |  |
|  Mauritania | 30% väestöstä |  |
|  Ranska | 15 000 |  |
|  Espanja | 3 000 – 12 000 |  |

 |
| Kielet | hassaniyya, berberikielet, ranska, espanja |
| Uskonnot | sunnalaisuus, suufilaisuus |
| Sukulaiskansat | arabit, berberit, tuaregit |
| Infobox OK |

**Sahrawit** (arab. صحراويون‎‎) ovat Saharan länsiosassa asuva kansa.

Kuten muidenkin Saharan kansojen, myös sahrawien kulttuuri on monenkirjava. Siinä näkyy arabi–berberi-piirteitä ja myös Sahelin etnisille ryhmille yleisiä piirteitä. Sahrawit koostuvat useista heimoista ja he puhuvat arabian kielen hassaniyyan murretta. Jotkut heistä puhuvat berberikieliä.

Sahrawien juuret ovat toisaalta alueella ainakin ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. asti asuneissa berbereissä, toisaalta 1200-luvulla Arabian nimemimaan eteläosista muuttaneissa arabeissa. Arabia on vähitellen syrjäyttänyt berberikielet. Perinteinen sahrawien elintapa on ollut paimentolaisuus, liikkuminen karjan mukana vettä ja laitumia etsimässä, ja osallistuminen Saharan poikki kulkevaan karavaanikauppaan.

Vuonna 1976 Algerian tukema Polisario perusti Länsi-Saharan alueelle Saharan demokraattisen arabitasavallan. Kun Länsi-Saharan sota syttyi, 50 000–150 000 sahrawia pakeni Algeriaan.

## Lähteet
# Maui

MauiMauin kartta

|  |  |
| --- | --- |
| Muut nimet |
Mau’i |
| Sijainti |
Tyynimeri Maui, Havaiji Yhdysvallat |
| Saariryhmä |
Havaiji |
| Vesialue |
Tyynimeri |
| Korkein kohta |
Haleakalā, 3 055 m |
| Pinta-ala |
1 883 km² |

Väestö| Asukasluku |
144 444 |
| Suurin kaupunki |
Kahului |
| Asutuskeskukset |
Wailuku, Kihei, Lahaina, Makawao, Pukalani |

Wikimedia | © OpenStreetMap
**Maui** (myös **Mau’i**) on saari Havaijilla. Sen pinta-ala on 1 883 km², joten se on osavaltion toiseksi suurin saari. Saarella on noin 144 400 asukasta (2000). Mauin suurin kaupunki on Kahului. Pääelinkeinot ovat maatalous ja matkailu.

Mauin rannikkoa.
Mauin ensimmäiset asukkaat olivat tulleet Tahitilta ja Marquesassaarilta. James Cook näki saaren ensimmäisenä eurooppalaisena 26. marraskuuta 1778.

## Historia

Mauin ensimmäiset asukkaat saapuivat Etelä-Polynesiasta.*lähde?*

Läntisestä maailmasta James Cook löysi Havaijin vuonna 1778, mutta myös kapteeni Jean François de Galaup de La Pérouse, joka astui Mauin saarelle vuonna 1786. Hän oli ensimmäinen, joka oli tekemisissä Havaijin ja Mauin saarella olevien asukkaiden kanssa. Nämä kaksi löytöretkeilijää tekivät Havaijin saaret tunnetuiksi laajalti muualla maailmassa.

Historiallisen Lahainan kaupungin nimen antoi Havaijin kuningas vuonna 1802. Kamehameha I valloitti Havaijin kaikki saaret ja perusti Havaijin kuningaskunnan. Kaupungista tuli valaanpyytäjien keskittymä, kalastajien ja merimiesten kohtauspaikka. Myös kirjailija Herman Melville oli valaanpyynnissä saarella. Hän on kirjoittanut kirjan *Valkoinen valas* valaanpyynnistä ja kostonhimosta. Myöhemmin Lahainan kaupunkia kehitettiin ajanviettokeskukseksi. Siitä tuli saaren länsiosan ajanviettopaikka ravintoloineen ja kauppoineen.

## Matkailu

Mauin maakunta ja saari on tunnettu trooppisista rannoistaan, kuten Kihei, Makena ja Wailea saaren eteläosissa. Saaren koillisosassa on Honolua Bay, joka tarjoaa surffaajille rannat. Osa saaren rannoista soveltuu myös kaikkeen aktiviteettiinselvennä. Saarella sijaitsee lentokenttä nimeltä Kahului. Saarella vieraili vuonna 2017 lähes 2,8 miljoonaa lentomatkailijaa. Ilmasto saarella on trooppinen ja lämpötila ympäri vuoden 21–27 celsiusastetta.

### Tulivuori

Haleakalā on suuri ei-aktiivinen tulivuori saaren itäosassa Haleakalān kansallispuistossa. Se peittää saaresta jopa 75 prosenttia. Tulivuoren nimen suora käännös tarkoittaa ”auringon kotia”. Tulivuori ei ole kuitenkaan täysin sammunut, ja viimeinen tulivuoren purkaus oli vuonna 1790.

* Haleakalān tulivuoren kraatteri.
* Maui satelliittikuvassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maui Wikimedia Commonsissa

* Maui maakuntahallinto
* Maui saari