Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Heijō-kyō

Heijō-kyōn asemakaava
**Heijō-kyō** (jap. 平城京, myös *Heizei-kyō* tai *Nara no miyako*) oli Japanin pääkaupunki Nara-kaudella vuosina 710–784. Se sijaitsi nykyisen Naran kaupungin länsipuolella, ja on arveltu, että sen nimen muodostavat kirjoitusmerkit saatettiin tuolloin lukea ”Nara”. Pääkaupunki siirrettiin paikalle Fujiwara-kyōsta Naran eteläpuolelta. Heijō-kyō käsitti noin 2 500 hehtaarin laajuisen alueen ja siellä arvellaan olleen noin 100 000 asukasta.

## Historia

Nara-kausi merkitsi vilkasta kulttuurivaihtoa muiden Itä-Aasian maiden kanssa ja kiinalaisen hallinto- ja lakijärjestelmän (*ritsuryō*) omaksumista. Myös uusi pääkaupunki suunniteltiin kiinalaisen fengshui-opin mukaan ruutukaavaan. Kiinalaisista kaupungeista poiketen sitä ei kuitenkaan ympäröity muurein. Keisarillinen Heijō-palatsi sijaitsi suorakulmion muotoisen kaupungin pohjoisosassa pohjois-eteläsuuntaisen valtakadun päätepisteenä. Siihen kuului poliittisten ja uskonnollisten seremonioiden hoitoon tarkoitettuja rakennuksia ja keisarillinen residenssi. Aiemman Fujiwara-palatsin rakennukset purettiin ja rakennusmateriaali siirrettiin Heijō-kyōhon uuden kaupungin käyttöön. Palatsin eteläpuolelle nousi aatelisten asuinalue. Heijō-kyō oli huomattavasti suurempi kuin aiemmat pääkaupungit ja sen reunoille rakennettiin useita isoja buddhalaisia temppeleitä, kuten Tōdai-ji vuonna 745. Kaupunkiin perustettiin myös itäinen ja läntinen markkina-alue. Se sijaitsi uuden kansallisen tieverkon keskiössä.

Heijō-kyō oli pysyvämpi pääkaupunki kuin monet aiemmat esihistoriallisen ajan lyhytaikaiset pääkaupungit. Silti senkin pääkaupunkiasema katkesi väliaikaisesti, kun keisari Shōmu pakeni aatelin keskinäisiä taisteluja Kuniin ja Naniwaan. Pääkaupunkia päätettiin siirtää jälleen vuonna 784 Nagaoka-kyōhon; siirron syyksi on epäilty buddhalaisten temppelien liian suureksi kasvanutta vaikutusvaltaa. Tämäkin pääkaupunki jäi lyhytikäiseksi, kunnes hovi siirtyi vuonna 794 Heian-kyōhon eli nykyiseen Kiotoon.

## Nykytila

Entisen Heijō-palatsin jäänteet on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”muinaisen Naran historialliset monumentit”. Osia palatsista on rekonstruoitu.

## Kuvia

* Kartta Heijō-kyōn merkittävimmistä rakennuksista
* Heijō-kyōn sijaintipaikka satelliittikuvassa, palatsi vasemmalla
* Heijō-kyōn uudelleenrakennettu Suzakumon-portti
* Heijō-kyōn palatsin sijaintipaikka
* Palatsin uudelleenrakennettu Daigoku-den, taustalla Tōdai-ji
* Ruohon polttoa Wakakusavuorella, Suzakumon etualalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heijō-kyō Wikimedia Commonsissa

* 平城宮跡資料館 (japaniksi)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **Fujiwara-kyō** | **Japanin pääkaupunki** 710–740 | Seuraaja: **Kuni-kyō** |
| Edeltäjä: **Shigarakinomiya** | **Japanin pääkaupunki** 745–784 | Seuraaja: **Nagaoka-kyō** |
# Myymälä

K-Citymarket kauppakeskus Myyrmannissa Vantaalla.
**Myymälä**, puhekielessä usein **kauppa**, on kulutustavaroiden ostoon ja myyntiin keskittynyt yrityksen toimipiste. Useimmat myymälät harjoittavat vähittäiskauppaa, harvat tukkukauppaa. Useimmiten myymälä on kiinteällä paikalla sijaitseva liikehuoneisto, mutta myymälöitä on myös matkustajalaivoissa ja nykyään esimerkiksi Suomessa on vielä harvoja myymäläautoja. Nykyisin erityisesti elintarvikkeita, päivittäistavaroita, vaatteita ja kodin tarvikkeita myyvät vähittäismyymälät ovat pääsääntöisesti itsepalveluperiaatteella toimivia valintamyymälöitä. Valintamyymälöitä, joissa myydään useiden eri tuotekategorioiden tuotteita, kutsutaan usein sekatavarakaupaksi, jos se on myyntipinta-alaltaan verraten pieni, ja tavarataloksi tai hypermarketiksi, jos se on kooltaan suuri. Kaikkein pienimmät myymälät luetaan kioskeiksi. Erikoiskaupoiksi luetaan vähittäismyymälät, jotka keskittyvät yleensä vain yhden tai muutaman käyttötavarakategorian myymiseen. Erikoiskauppoja ovat muun muassa vaate- ja kenkäkaupat, huonekalukaupat, kirjakaupat, autokaupat ja apteekit.

## Lähteet
# Šintolainen pyhäkkö

Yasukunin *honden* Tokiossa.
Pyhäkön portti, *torii*.
**Šintolainen pyhäkkö** on japanilainen rakennus, jossa palvotaan yhtä tai useampaa šintolaista kamia. Pyhät esineet, jotka kuvastavat kamia, pidetään pyhätön sisimmässä osassa jossa niitä ei näe. Pyhäkössä käydään osoittamassa kamille kunnioitusta tai rukoilemassa hyvää onnea.

Pyhäkön portti *torii* merkitsee rajaa maallisen ja pyhän alueen välillä. Pyhäkön sisin on maja nimeltä *honden* tai *shinden*. Niitä on erityyppisiä Japanin eri alueilla. Pyhäkön alueella on muitakin rakennuksia, mutta niitä ei ole järjestetty minkään yleisen mallin mukaan. Näihin kuuluvat haiden, jossa järjetetään seremonioita ja joissa voi käydä muutenkin rukoilemassa, ja uhrihalli eli heiden.

Jokaisessa japanilaisessa kylässä on šintopyhäkkö, josta kyläläiset itse huolehtivat. Pyhäköstä ja sen jumalasta huolehtii kyläyhteisö eli seurakunta, *ujiko* tai *miyaza*. Tällainen pienen pyhäkön jumala kuuluu vain paikallisyhteisölleen, ja pyhäkön suojelukseen kuuluva alue on tarkasti tiedossa. Jotkin suurten kaupunkien suuret pyhäköt katsotaan kuitenkin kuuluvaksi koko Japanille. Pyhäkköšintolaisuuden organisaatiot ovat vuoden 1945 jälkeen olleet kokonaan kylien valvonnan alaisia: sitä ennen ne olivat vielä valtion laitoksia. Pyhäkköšintolaisuuden keskusjärjestö Jinja Honcho perustettiin 1946, ja siihen kuuluvat useimmat pyhäköt, yhteensä noin 80 000. Myös alueellisia pyhäkköjen yhteenliittymiä on olemassa.

Šintolaispyhäköt on yleensä pystytetty puilla ja pensailla reunustettuihin lehtoihin vuorten tai mäkien rinteille. Niissä on oveton portti *torii*, joka erottaa kamin asunnon profaanista maailmasta. Toriin muodostavat kaksi pystypaalua ja kaksi poikkipaalua. Vuodesta 1884 toriita ovat käyttäneet vain valtion šintolaispyhäköt sekä kaksi lahkoa. Šintolaispyhäköihin johtavat pitkät ja lyhdyin koristellut kujat. Pyhäkköjä vartioivat riisinolkiköydet (*shimenawa*), jotka pitävät pahat voimat ja epäpuhtaat asiat loitolla.

Pyhäkkö on puinen ja rakennettu pylväiden varaan. Se on pelkistetty ja muistuttaa asuintaloa. Uudet pyhäköt maalataan nykyisin punaisiksi. Pyhäkössä on kaksi osaa: sisempi, jossa jumalan ajatellaan oleskelevan, sekä rukoushuone, jossa suoritetaan riitit ja uhraamiset. Varhaisimmat pyhäköt rakennettiin luultavasti 500-luvulla. Pyhäköt on tapana koota uudelleen joka kahdeskymmenes vuosi, jotta ne säilyttäisivät puhtautensa ja kulumattoman muotonsa. Nykyisin šintolaispyhäkköjä on Japanissa noin 100 000.

## Joitain šintolaisia pyhäkköjä

* Ise Daijingū
* Dazaifu Tenman-gū
* Itsukushima-jinja
* Izumo-taisha
* Kamigamo-jinja
* Ōsaka Tenman-gū
* Shimogamo-jinja
* Sumiyoshi-taisha
* Ujigami-jinja
* Yasukuni-jinja

## Lähteet

* Vesterinen, Ilmari: *Shintolaisuus: Japanin kansallisuskonto*.  Helsinki:  Gaudeamus, 2012.  ISBN 978-952-495-238-5

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šintolainen pyhäkkö Wikimedia Commonsissa
# Asahi Shimbun

| Asahi Shimbun |
| --- |
|  |
|  Lehden ensimmäinen numero 25. tammikuuta 1879. |
| Lehtityyppi | sanomalehti |
| ISSN | ISSN 1045-5094 |
| Levikki | 4,68 miljoonaa (2021) |
| Perustettu | 25. tammikuuta 1879 |
| Sitoutuneisuus | keskusta-vasemmisto |
| Kotimaa | Japani ja Yhdysvallat |
| Kieli | japani, englanti |
| Aiheesta muualla |
| Kotisivu |
| Infobox OK |

**Asahi Shimbun** (jap. 朝日新聞) on yksi Japanin kolmesta johtavasta sanomalehdestä. Sen levikki oli 4,68 miljoonaa kappaletta vuonna 2021, jolloin se oli Japanin toiseksi suurin *Yomiuri shimbunin* jälkeen.*lähde?*

*Asahi Shimbun* on liitossa *International Herald Tribunen* kanssa, joka on puolestaan kytkeytynyt *New York Timesiin*. Ne julkaisevat yhdessä englanninkielistä iltapäivälehteä *The Asahi Shimbun*.

Lehti on ilmestynyt 25. tammikuuta 1879 alkaen. Se perustettiin Osakassa, ja oli Murayaman sekä Uenon perheiden käsissä aina vuoteen 1881 asti. Osakan lisäksi lehdellä on nykyään toimipaikkoja myös Tokiossa, Seibussa, Nagoyassa, Hokkaidossa ja Fukuokassa. Kahden tärkeimmän kilpailijansa, Yomiurin ja Mainichin, tavoin myös Asashi painottaa uutisoinnissaan ulkomaan uutisia enemmän kuin vastaavassa markkina-asemassa olevat länsimaalaiset lehdet.

Poliittiselta sitoutuneisuudeltaan *Asashi Shimbunia* on luonnehdittu keskusta-vasemmistolaiseksi. Lehden lukijakunta painottuu ylä- ja keskiluokkaan. Vuonna 2024 julkaistun kyselyn mukaan 44 % japanilaisista pitää Asashi Shimbunia luotettavana ja 20 % ei.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asahi Shimbun Wikimedia Commonsissa

* Lehden kotisivut (japaniksi)
* Lehden kotisivut (englanniksi)
# Otaku

Tokion Akihabaran alue on suosittu *otaku*-kokoontumispaikka
**Otaku** (jap. オタク tai お宅, *otaku*, uudempana muotona ヲタク, wotaku) on japaninkielinen sana, joka tarkoittaa anime- ja mangaharrastukseensa uppoutunutta ihmistä. Alun perin sana tarkoittaa "kunnioitettavaa kotianne". Sitä on käytetty kohteliaana "sinä"-sanana, mutta sen vanhahtavuuden vuoksi sitä ei juuri nuorisokielessä käytetä enää tässä merkityksessä. Sanaa kuitenkin käytettiin Japanin otakujen sinä-sanana, ja tästä käytöstä *Manga Burikko* -lehden kolumnisti Nakamori Akio johti 1983 lähtien ilmestyneessä kolumnisarjassaan käytetyn otakua tarkoittaneen nykymerkityksen. Japanissa nimitetään halveksivasti otakuksi niitä, jotka ovat paneutuneet harrastukseensa (esimerkiksi valokuvaukseen, autoihin, videopeleihin tai mangaan) ja omistavat sille käytännössä kaiken vapaa-aikansa ja koko elämänsä. Otakulla voidaan tarkoittaa niin mangan piirtäjiä kuin lukijoitakin. Otaku-nimitys sopii myös animen katsojille.

Länsimaissa otaku-termi on kuitenkin saanut 2000-luvulla enimmäkseen myönteisen sävyn, ja sen määritelmä on muuttunut tarkoittamaan japanilaisen populaarikulttuurin, lähinnä animen ja mangan harrastajaa. Sanan länsimaisen merkityksen mukaiset otakut ovat usein kiinnostuneet myös muun muassa j-rockista (japanilainen rock) ja cosplaysta, eikä otakuja enää mielletä niin usein nörttien alalajiksi kuin 1990-luvulla oli tapana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otaku Wikimedia Commonsissa

NäytäAnime ja manga

|  |  |
| --- | --- |
| Lajityyppejä | * Mecha
* Taikatyttögenre
* Haaremi
* Yaoi
* Yuri
* Hentai
 |
| Kohderyhmiä | * Lasten anime ja manga
* Shōnen (pojat)
* Seinen (miehet)
* Shōjo (tytöt)
* Josei (naiset)
 |
| Käsitteitä | * Cosplay
* Etchi
* Otaku
* Dōjinshi
* Fanipalvelu
* Visual novel
* Tsundere
* Yandere
* Moe
 |
# Kamferipuu

| Kamferipuu |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Elinvoimainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Laurales |
| Heimo: | Laakerikasvit Lauraceae |
| Suku: | Kanelipuut *Cinnamomum* |
| Laji: | *camphora* |
| Kaksiosainen nimi |
| Cinnamomum camphora (L.) J.Presl |
| Katso myös |
|   Kamferipuu Wikispeciesissä   Kamferipuu Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Kamferipuu** (*Cinnamomum camphora*) on aasialainen puu, jota on viljelty siitä saatavan tuoksuvan kemikaalin, kamferin takia.

## Ulkonäkö ja koko

Kamferipuu kasvaa 20–30 metriä korkeaksi. Rungon halkaisija voi olla 4,5 metriä ja lehvästön leveys kaksi kertaa puun korkeus. Sen lehdet ovat ikivihreät, kiiltävän vahapintaiset. Jokaisessa lehdessä on kolme selvästi erottuvaa kellertävää lehtisuonta. Nuorina lehdet ovat kirkkaanvaaleanvihreitä. Keväällä puuhun puhkeaa paljon pieniä, valkoisia kukkia. Niistä kypsyy mustia, halkaisijaltaan noin senttimetrin mittaisia marjoja.

## Levinneisyys

Kamferipuuta kasvaa Kiinassa, Japanissa, Koreassa ja Taiwanissa. Sitä on istutettu Yhdysvaltoihin ja Australiaan, missä se on levinnyt luontoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kamferipuu (*Cinnamomum camphora*)
* Laji.fi: Kamferipuu *Cinnamomum camphora*
* UniProt: Taxonomy - *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* ITIS: *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* Useful Tropical Plants: *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* Flora of China: *Cinnamomum camphora* (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: *Cinnamomum camphora* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): *Cinnamomum camphora* (camphor laurel) (englanniksi)
# Lumikurki

| Lumikurki |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Äärimmäisen uhanalainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumalliset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Linnut Aves |
| Lahko: | Kurkilinnut Gruiformes |
| Heimo: | Kurjet Gruidae |
| Suku: | *Leucogeranus* |
| Laji: | *leucogeranus* |
| Kaksiosainen nimi |
| Leucogeranus leucogeranus Pallas, 1773 |
| Synonyymit |
| * *Grus leucogeranus*
 |
| Katso myös |
|   Lumikurki Wikispeciesissä   Lumikurki Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Lumikurki** (*Leucogeranus leucogeranus*) on äärimmäisen uhanalainen kurkilintu.

Lumikurki pesii Sahan tasavallan ja Länsi-Siperian alueella. Se on pitkän matkan muuttolintu. Itäiset populaatiot talvehtivat Jangtsejoella Kiinassa, keskimmäiset Keoladeon kansallispuistossa Intiassa ja läntiset keskisessä Iranissa. Lumikurjet elävät suomailla, jossa ne syövät vesikasveja.

Lumikurki on isokokoinen kurkilaji. Suurimmat koiraat voivat olla pituudeltaan 140 senttimetriä ja painaa yli 10 kilogrammaa. Aikuiset yksilöt ovat lähes kokonaan valkoisia lukuun ottamatta tummanpunaista naamiota, joka ulottuu nokasta silmän taakse. Lumikurjilla on keltainen iiris ja punertavat jalat. Nuorilla yksilöillä on höyhenkoristeinen naamio ja ruskeankeltainen tai kanelinvärinen höyhenpuku.

Lajin tila on kriittinen, sillä yksilömäärän oletetaan laskevan radikaalisti lähitulevaisuudessa. Kiinassa sijaitsevat talvehtimisalueet ovat vaarassa joutua hydrologisiin muutoksiin Kolmen rotkon padon takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansainvälinen kurkijärjestö – lumikurki (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Lumikurki (Leucogeranus leucogeranus) *BirdLife International Data Zone*. (englanniksi)
# Mark Esper

| Mark Esper |
| --- |
|  |
| Yhdysvaltain 27. puolustusministeri |
|
23. heinäkuuta 2019 – 9. marraskuuta 2020
 |
| Presidentti | Donald Trump |
| Edeltäjä | James Mattis |
| Seuraaja | Lloyd Austin |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 26. huhtikuuta 1964 Uniontown, Pennsylvania, Yhdysvallat |
| Tiedot |
| Puolue | republikaanit |
| Tutkinnot | West Point Harvardin yliopisto George Washingtonin yliopisto |
|  Nimikirjoitus |
| Sotilaspalvelus |
| Palvelusmaa(t) |  Yhdysvallat |
| Puolustushaara | maavoimat |
| Palvelusvuodet | 1986–2007 |
| Sotilasarvo |  everstiluutnantti |
| Taistelut ja sodat | Persianlahden sota |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Mark Thomas Esper** (s. 26. huhtikuuta 1964 Uniontown, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen virkamies, lobbaaja ja entinen sotilas. Hän toimi Donald Trumpin nimittämänä Yhdysvaltojen 27. puolustusministerinä 23. heinäkuuta 2019 – 9. marraskuuta 2020. Hänet korvasi Yhdysvaltojen terrorisminvastaisen keskuksen johtaja Christopher C. Miller.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mark Esper Wikimedia Commonsissa
# BSE Sensex

| BSE Sensex |
| --- |
|  |
| Perustettu | 1. tammikuuta 1986 |
| Ylläpitäjä | ASIA INDEX Pvt. Ltd. |
| Pörssi(t) | Bombayn pörssi |
| Symboli | BSESN |
| Osat | 30 |
| Taso | Large cap |
| Liittyvät | * BSE SENSEX 50
* BSE SENSEX Next 50
 |
| ISIN | XC0009698199 |
| Reuters | ^BSESN |
| Bloomberg | SENSEX <INDEX> |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**S&P BSE Sensex** (myös muodossa **Sensex** tai **BSE30** on Bombayn pörssin (BSE) tunnetuin osakeindeksi. Indeksi otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1986. Indeksiarvojen laskennan lähtöajankohdaksi valittiin 3. huhtikuuta 1979 ja indeksin kantalukuna oli 100. Syyskuun 2003 alusta lähtien S&P BSE Sensex on laskettu vapaasti kelluvien osakkeiden markkina-arvoon pohjautuen.

Indeksin suositun nimen Sensex otti käyttöön vuonna 1989 ensimmäisenä intialainen Deepak Mohoni. Sensex on lyhennelmä Bombayn pörssin tuolloin osakeindeksistään käyttämästä käyttämästä nimestä *BSE Sensitive Index*.

Indeksiin kuuluvien yritysten lista tarkistetaan tavallisesti kahdesti vuodessa. Helmikuun 16. päivänä 2016 Bombayn pörssi tiedotti muuttavansa Sensex-indeksin laskentatapaa kesäkuun 2016 indeksitarkastuksen yhteydessä. Tämän jälkeen S&P BSE Sensex tultaisiin johtamaan S&P BSE 100 -indeksistä. Tarkempia indeksin sisältöä tai päivitettyä laskentatapaa koskevia tietoja muutoksen jälkeen ei tässä vaiheessa julkaistu.

Useiden intialaisten suuryrityksen osakkeet noteerataan Bombayn pörssin ohella myös kilpailevassa Intian kansallisessa pörssissä (NSE) ja ovat mukana Sensexin kanssa kilpailevassa NSE:n CNX Nifty -osakeindeksissä (Nifty 50).

## Luettelo indeksin yhtiöistä

Indeksin yhtiöt 7. tammikuuta 2024:

* Asian Paints
* Axis Bank
* Bajaj Finance
* Bajaj Finserv
* Bharti Airtel
* HCL Technologies
* HDFC Bank
* Hindustan Unilever
* ICICI Bank
* IndusInd Bank
* Infosys
* ITC
* JSW Steel
* Kotak Mahindra Bank
* Larsen & Toubro
* Mahindra & Mahindra
* Maruti Suzuki
* Nestle India
* NTPC
* Power Grid Corporation of India
* Reliance Industries
* State Bank of India
* Sun Pharmaceutical Industries
* Tata Consultancy Services
* Tata Motors

Indeksiin kuuluvien yritysten (osakkeiden) luettelo on muuttuu yrityskauppojen ja osakkeiden vaihdon vilkkauden mukaan. Vuosien 2016-2019 aikana indeksistä ovat poistuneet muun muassa: Adani Ports and Special Economic Zone, Bharat Heavy Electricals, Coal India, Dr. Reddy's Laboratories, Gail India, Cipla, Lupin ja Wipro.

Sensex-listan johtavat intialaiset yritykset tulivat esille myös Forbes Global 2000 -listauksessa 2018. Tämän maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten listan korkeimmalle sijoitetut intialaiset yritykset olivat Reliance Industries (maailmanlistan 83. sija), HDFC Bank (202.), Oil & Natural Gas Corp (ONGC, 266.), Indian Oil (270.), ICICI Bank (320.), HDFC (321.), Tata Motors (385.), Tata Consultancy Services (404.), Larsen & Toubro (471.), State Bank of India (489.) ja NTPC (512.). Osa suurimmista yrityksistä on Intian valtionyhtiöitä.

## Lähteet
# Haihtuminen

Kuolleenmeren haihtumisaltaita vuosina 1989 ja 2001. Altaissa tuotetaan haihduttamalla erilaisia suoloja.
**Haihtuminen** tarkoittaa nesteen, yleensä veden muuttumista kaasuksi ja siirtymistä ympäröivään tilaan. Toisin kuin kiehumista, haihtumista voi tapahtua kaikissa lämpötiloissa. Haihtumista kuvaa suure haihdunta.

Veden kiertokulussa tavallista erilaisilta pinnoilta, kuten vesistöistä, maasta tai kasvillisuuden pinnalta, tapahtuvaa haihtumista kutsutaan *evaporaatioksi*. Haihtumista voi tapahtua myös osana kasvien elintoimintoja siten, että vesi kulkeutuu kasvin juurien ja varren kautta haihtuakseen lopulta ilmaan kasvin lehdiltä. Tällöin puhutaan transpiraatiosta. Yhteisnimitys näille on **evapotranspiraatio** eli kokonaishaihdunta.

Haihtumisen vastakohta on tiivistyminen, jossa kosteus tiivistyy ilmakehästä alustalle. Jos kiinteä aine siirtyy suoraan kaasuksi ilmakehään olematta välillä nestettä, puhutaan sublimoitumisesta. Vastaava kaasun asettuminen suoraan pinnalle kiinteäksi aineeksi on härmistymistä.

Atomaarisesta näkökulmasta ilmiötä voidaan tarkastella seuraavasti: kuvitellaan, että suurennetaan haihduttavaa pintaa niin, että vesimolekyylit tulevat näkyviin. Tasapainotilassa osa sinne tänne liikkuvista vesimolekyyleistä joutuu takaisin haihduttavalle pinnalle, mutta pinnalta irtoaa saman verran uusia vesimolekyylejä ilmaan. Tällöin pinnan läheinen ilma on kylläinen vesihöyrystä. Varsinainen haihdunta vaatii energiaa eli vesimolekyylien suurempia nopeuksia. Tämän voi havaita esimerkiksi suihkussakäynnin jälkeen tuntuvana kylmyytenä: haihtuminen sitoo energiaa iholta.
Jatkuva haihdunta edellyttää lisäksi ilman pystysuuntaista sekoittumista, sillä muuten haihduttavan pinnan läheinen ilma tulisi nopeasti vesihöyrystä kylläiseksi.

Suolaisen veden haihtuessa jäljelle jääneestä suolakerroksesta käytetään nimitystä effloresenssi.

## Katso myös

* Kuivuusraja
* Hikoilu

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haihtuminen Wikimedia Commonsissa
# Filippiinien hauta

Filippiinien hauta kuvan keskellä.
**Filippiinien hauta** eli **Mindanaon hauta** (engl. *Philippine Trench*) on Filippiinien itäpuolella Filippiinienmeressä sijaitseva syvänmeren hauta. Sen syvyys on 10 497 metriä eli lähes 11 kilometriä, myöhemmin tehdyt syvemmät mittaukset ovat osoittautuneen mittalaitevirheiksi. Syvänteen pituus on 1 320 kilometriä, ja sen leveys on noin 30 kilometriä.

## Katso myös

* Japanin hauta
* Kurillien hauta
* Mariaanien hauta
* Tongan hauta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lallemand, Serge E. & Popoff, Michel & Cadet, Jean-Paul & Badertl, Anne-Gaelle & Pubelher, Manuel & Rangre, Claude & Deffontmne, Benoit: Genetic relations between the central and southern Philippine Trench and the Sangihe Trench *Journal of Geophysical Research*. 10.1.1998. Viitattu 28.05.2018 (englanniksi).
# Xueshan

Xueshan
Xuě shān

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti |
泰安鄉 Taiwan |
| Vuoristo | Xueshanin vuoristo (d) |
| Korkeus merenpinnasta | 3 886 m |
| Prominenssi | 1 932 m |
| Suojelualue | Shei-Pa National Park (en) (käännä suomeksi) |

|  |  |
| --- | --- |
| Koordinaatit | 24° 23′ 00″ P, 121° 13′ 48″ I |

Xueshan-vuori.
**Xueshan** (kiinan kieli: 雪山; pinyin: Xuě shān; kirjaimellisesti "Lumivuori") on 3 886 metriä korkea vuori Pohjois-Taiwanissa, Xueshanin vuoriston eteläisessä osassa. Se on Taiwanin toiseksi korkein vuori Yushanin (3 952 m) jälkeen. Japanin vallan aikana Xueshan kutsuttiin "toiseksi korkeimmaksi vuoreksi" (*tsugi-takayama*).

## Ilmasto

Xueshanin hupuilla vallitsee viileänlauhkea ilmasto. Vuotuinen sademäärä on yli 3 000 mm, ja keskilämpötila on 5 astetta. Lunta saattaa sataa joulukuusta toukokuuhun.
# Elinympäristö

Saukko on sopeutunut vesiympäristöön.
**Elinympäristö** eli **habitaatti** on se paikka, jossa tietty eliö elää ja lisääntyy. Käsite voidaan määritellä monella tavalla; määritelmä voi keskittyä joko maantieteelliseen paikkaan tai ympäristöoloihin. Elinympäristön voidaan ajatella olevan sopivien ympäristöolojen ja tarvittavien resurssien muodostama kokonaisuus, joka mahdollistaa eliön olemassaolon ja lisääntymisen.

Mikrohabitaatti käsittää eliön elinympäristön ne osat, joissa se pääasiallisesti elää.

Eliöiden elinympäristövaatimukset vaihtelevat suuresti. Tietyt lajit ovat elinympäristönsä suhteen hyvin erikoistuneita, toiset taas menestyvät monenlaisissa ympäristöissä. Tarkat elinympäristövaatimukset ovat yksi tekijä, joka tekee lajista helposti vaarantuvan. Esimerkiksi korpikolva (*Pytho kolwensis*) on Suomessa erittäin uhanalainen kovakuoriaislaji, ja se on hyvin vaativa elinympäristönsä suhteen. Se tarvitsee keski-iältään 135–185 vuotta olevan metsän, jossa on kaatuneita kuusia. Sen asuttaman lahopuun on oltava riittävän suuri läpimitaltaan, puun rungon täytyy olla vähintään puoliksi kuoren peitossa, sienirihmastoa ei saa olla enempää kuin 75 prosenttia kuoren alla ja lisäksi puun on yleensä oltava suurimmaksi osaksi irti maasta. Korpikolvan elinympäristön on oltava myös riittävän kostea.

Ihmisen toiminnan aiheuttama elinympäristöjen häviäminen on tärkein yksittäinen syy lukuisten lajien uhanalaisuuteen ja sukupuuttoihin. Niinpä lajien suojelutoimenpiteet tähtäävätkin yleensä niiden elinympäristöjen säilyttämiseen tai laadun parantamiseen.

## Katso myös

* biotooppi
* ekolokero
* elinpiiri
* korvaava elinympäristö

## Lähteet

* Hanski, Ilkka: *Kutistuva maailma. Elinympäristöjen häviämisen populaatioekologiset seuraukset*.  Helsinki:  Gaudeamus, 2007.  ISBN 978-952-495-000-8
* Lahti, Kimmo & Rönkä, Antti: *Biologia: Ympäristöekologia*.  Helsinki:  WSOY oppimateriaalit, 2006.  ISBN 951-0-29702-X