# Indonesian kieli

| Indonesian kieli |
| --- |
|  |
| Oma nimi | Bahasa Indonesia |
| Muu nimi | *indonesia* |
| Tiedot |
| Virallinen kieli |  Indonesia  Itä-Timor (työkieli) |
| Puhujia | 250 miljoonaa |
| Kirjaimisto | latinalainen kirjaimisto |
| Kielenhuolto | Badan Pengembangan dan Pembinaan Bahasa |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | austronesialaiset kielet |
| Kieliryhmä | malaijilais-polynesialaiset kielet malaijilaiset kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-1 | id |
| ISO 639-2 | ind |
| ISO 639-3 | ind |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Indonesian kieli** (*Bahasa Indonesia*) on Indonesian virallinen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään 20–30 miljoonaa ihmistä, vieraana kielenä yli 140 miljoonaa ihmistä pääasiassa Indonesiassa. Indonesia kuuluu länsi-malaiji-polynesialaisiin kieliin, ja on erittäin läheistä sukua malaijille.

Indonesian kieli erosi malaijin kielestä virallisesti Bahasa Indonesia -konferenssissa Jakartassa 28. lokakuuta 1928, ja siitä tehtiin samalla Indonesian saariston virallinen kieli. Saaristossa puhuttu kieli poikkesi toki tätä ennenkin melko paljon mantereella puhuttavasta malaijista. Indonesia itsenäistyi 17. elokuuta 1945, ja indonesian kieli on tämän jälkeen muuttunut nopeaa tahtia, erityisesti sanastoltaan, joka on laajentunut lainasanoilla. Lainoja on otettu erityisesti jaavan, sanskritin, englannin ja hollannin kielistä, uskonnon ansiosta myös arabialaisperäisiä sanoja on melko paljon.

Itä-Timorin perustuslain mukaan indonesia on, englannin rinnalla, maan virallinen työkieli.

Puhuttua indonesiaa
Indonesian katsotaan olevan elinvoimainen. Jakartan indonesia erotetaan toisinaan omaksi kielekseen standardi-indonesiasta..

Indonesian kielelle on laadittu virallinen sanakirja, *Kamus Besar Bahasa Indonesia* (KBBI).

## Fonologia

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppeat | i ~ ɪ |  | u ~ ʊ |
| Puolisuppeat | e | ə | o |
| Puoliväljät | ɛ | ɔ |
| Väljät |  | a |  |

Lähde:

### Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Post-
alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiilit | p b | t d |  |  | k g | (ʔ) |
| Affrikaatat |  |  | t͡ʃ d͡ʒ |  |  |  |
| Frikatiivit | (f) | s (z) | (ʃ) |  |  | h |
| Approksimantit | w | l |  | j |  |  |
| Tremulantit |  | r |  |  |  |  |

Lähde:

## Kirjoitus

Indonesiankielinen kalenteri vuodelta 2018.
Indonesiaa kirjoitetaan latinalaisella aakkostolla, ja lausutaan yleisesti ottaen niin kuin kirjoitetaankin, ja melko pitkälle samalla tavalla kuin suomea. Merkittävimmät poikkeavuudet kirjoituksen ja lausumisen välillä ovat:

1. E-kirjain. Indonesian kielessä on kolme erilaista lausumistapaa kirjaimelle e: /e ɛ ə/. Puhekielessä jälkimmäinen usein katoaa, kun se on sanan ensimmäisessä tavussa (kuten esimerkiksi ranskan kielessä), esimerkiksi *sekarang* ('nyt') ääntyy [skaraŋ]. Näitä kolmea e-kirjainta ei normaalisti erotella mitenkään painetussa tekstissä, osa oppikirjoista käyttää merkintöjä é, è ja e. Indonesian eri murteissa é ja è poikkeavat usein huomattavasti näistä ohjeista.
2. Jotkut lainasanat lausutaan kuten kielessä josta ne on lainattu.
3. Indonesian kirjoitustapa uudistettiin vuonna 1972. Uuden kirjoitustavan nimi on EYD: Ejaan Yang Disempurnakan. Muutokset olivat: ch ⇒ kh, dj ⇒ j, j ⇒ y, nj ⇒ ny, sj ⇒ sy.
4. Ennen vuotta 1972 voimassa ollut kirjoitustapa käytti *angka duaa*, yläindeksiä osoittamassa sanan kahdennusta. EYD:ssä sanat kirjoitetaan väliviivalla erotettuna: esimerkiksi buku² vs. buku-buku.
5. Useilla sanoilla, erityisesti puhekielessä, on useita kirjoitus- tai lausuntatapoja.

Lisäksi kieltä voidaan kirjoittaa arabialaisilla aakkosilla ja pistekirjoituksella.

## Lausuminen

Indonesian vokaalit ovat *i*, edellä mainitut kolme *e*:tä, *a*, *u* ja *o*. Diftongeja ei ole, joskin tiettyjä vokaaliyhdistelmiä lausutaan hieman diftongin tapaan (esimerkiksi *au*). Pitkiä vokaaleja ei ole myöskään, vaan samanlaisia peräkkäisiä vokaaleja lausutaan erikseen, esimerkiksi *maaf* ('anteeksi') ääntyy ma-af.

Konsonanteista suomen ääntämyksestä poikkeavat:

* *c* lausutaan kevyehkönä *tš*-tapaisena äänteenä
* *j* lausutaan *dž*-tapaisena äänteenä
* *y* lausutaan kuten suomen *j*
* *ngg* on äng-äänne (*ng*), jota seuraa *g*-äänne

Sanan paino indonesiassa on periaatteessa sanan toiseksi viimeisellä tavulla, mutta se vaihtelee eri murteissa. Paino ei ole kuitenkaan kovin merkittävä tekijä indonesian kielessä.

## Kielinäyte

Semua orang dilahirkan merdeka dan mempunyai martabat dan hak-hak yang sama. Mereka dikaruniai akal dan hati nurani dan hendaknya bergaul satu sama lain dalam semangat persaudaraan.

Suomeksi:

Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Learn Indonesian online (englanniksi)
* Indonesian in 7 days
* Bahasa Indonesia Flash Thesaurus (Arkistoitu – Internet Archive)

Austronesialaiset kielet

* abadi
* abung
* adonara
* alune
* anuta
* atšeh
* ’auhelawa
* badui
* bali
* belait
* bugi
* buru
* cebuano
* chuuk
* etelämarquesas
* fidži
* gao
* havaiji
* hiligaino
* iloko
* indonesia
* jaava
* japi
* kanakanabu
* karoliini
* kiribati
* majeļ‎
* madura
* malagassi
* malaiji
* maori
* minangkabau
* mokerang
* nauru
* palau
* pingelap
* pohjoismarquesas
* rapanui
* samoa
* sunda
* tagalog
* tahiti
* taroko
* tetum
* tikopia
* timor
* tonga
* tšamorro
* tuvalu
* wanukaka
* watubela