Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Havaiji-tyypin purkaus

Havaiji-tyypin purkaus: 1: purkauspilvi, 2: laavasuihku, 3: kraatteri, 4: laavajärvi, 5: fumaroli, 6: laavavirta, 7: laava- ja tuhkakerroksia, 8: kerrostumia, 9: kerrosmyötäinen juoni, 10: magmakanava, 11: magmasäiliö, 12: juoni
**Havaiji-tyypin purkaus** on tulivuorenpurkaustyyppi, joka on saanut nimensä Havaijisaaren tulivuorten mukaan.

Havaiji-purkaukset ovat kaikista tulivuorenpurkauksista rauhallisimpia. Niistä purkautuu hyvin nestemäistä basalttia, joka muodostaa laavavirtoja. Pyroklastista materiaalia puolestaan purkautuu vähemmän kuin muissa purkaustyypeissä. Purkauksia tapahtuu yleisesti myös keskushuippua ympäröivistä purkausraoista.

Purkauksessa syntyvä laavasuihku voi nousta satojen metrien korkeuteen, ja niitä syöksee tulivuoresta magmassa laajenevat kaasut. Laavasuihkut voivat kestää tunteja tai jopa päiviä, ja purkausraoista voi purkautua magma voi synnyttää niin sanotun tuliverhon. Jos laava on tarpeeksi nestemäistä, se muodostaa laavavirran, joka voi olla jopa useita kilometrejä pitkiä.

Havaiji-purkaukset ovat saaneet nimensä Havaijisaarten suurimmalla saarella Havaijilla olevien tulivuorten mukaan. Saaren tulivuoria ovat muun muassa Kīlauea ja Mauna Loa. Muualla olevia Havaiji-tyypin tulivuoria ovat Piton de la Fournaise Réunionilla sekä Italian Etna ja Vesuvius.

## Lähteet
# Papualaiset

| Papualaiset |
| --- |
| **Merkittävät asuinalueet**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Papua-Uusi-Guinea |  |  |
|  Indonesia |  |  |
|  Itä-Timor |  |  |

 |
| Uskonnot | kristinusko, animismi, islam |
| Sukulaiskansat | melanesialaiset, molokaanit, Australian alkuperäiskansat |
| Infobox OK |

**Papualaiset** on yhteisnimitys Uuden-Guinean ja sen vierellä sijaitsevien saarten useille alkuperäiskansoille, jotka puhuvat papuakieliä. He asuvat pääosin Papua-Uudessa-Guineassa, Indonesiassa sekä Itä-Timorissa.

Papualaiset kuuluvat niihin ihmisryhmiin, jotka muuttivat Afrikasta muualle noin 60 000 vuotta sitten.

Temple Universityn tekemä testi näytti papualaisilla olevan yksi suurimmista geneettisistä diversiteeteistä muihin ihmisiin verrattuna.

Joitain papualaisia kansoja ovat foret, hulit ja danit.

## Lähteet
# Diwali

Diwali-valoja Englannin Leicesterissä, jossa asuu iso intialaisyhteisö.
**Diwali** (myös **divali** eli **deepavali**) on hindujen tärkeä vuotuinen juhla, jota viettävät myös sikhit ja jainalaiset. Diwalin suora käännös tarkoittaa valon tai lamppujen juhlaa, ja se symboloi hyvyyden voittoa pahuudesta. Diwalin kunniaksi sytytetään lamppuja ja järjestetään ilotulituksia. Nimeä diwali käytetään Pohjois-Intiassa ja Nepalissa, kun taas deepavali-nimi on käytössä Intian eteläisemmissä osissa.

Diwalia vietetään *Ashwayua*-kuukauden lopussa, joka sattuu yleensä loka-marraskuun vaihteeseen. Juhla kestää viisi päivää. Monille hinduille se on uuden vuoden alkamisjuhla. Se on myös sikheille tärkeä juhla, Kultaisen temppelin perustamisen vuosipäivä. Intiassa diwalia vietetään kansallisena juhlapäivänä uskonnosta riippumatta.

Erityisesti Länsi-Bengalissa diwalia juhlitaan suuren jumalattaren, Devin voittona pahuudesta, erityisesti sotaisan neitojumalatar Durgan hahmossa. Yhdeksän yön (*Navaratri*) ajan jumalatarta palvotaan hänen monissa muodoissaan. Kolmena ensimmäisenä päivänä palvotaan viisauden ja oppimisen jumalatar Sarasvatia, jolloin kukaan talossa ei saa tehdä työtä eikä opiskella, koska opiskelun ja työn välineet lasketaan Sarasvatin alttarille lepäämään jumalattaren siunattaviksi. Kolmena seuraavana päivänä juhlistetaan Lakshmia, vaurauden, onnen, elinvoiman ja hyvinvoinnin jumalatarta, ja pyydetään tältä hyvää onnea tulevaksi vuodeksi. Viimeisten kolmen päivän ajan kunnioitetaan Kalia, jotta tämä raivaisi esteet tieltään ja poistaisi hengellisen että maallisen pimeyden.

Toisten myyttien mukaan diwalia juhlitaan Raman Sri Lankassa kukistamien demonien voiton kunniaksi. Diwali on virallinen vapaapäivä
Fidžillä, Guyanassa, Intiassa, Malesiassa (paitsi Sarawakissa), Mauritiuksella, Myanmarissa, Nepalissa, Singaporessa, Sri Lankassa, Surinamessa, ja Trinidad ja Tobagossa.

## Lähteet

* Huyler, Stephen P.: *Meeting God. Elements of Hindu Devotion*.  Yale University Press, 2002.  (englanniksi)
* Mookerjee, Ajit: *Kali. The Feminine Force*.  Thames & Hudson Ltd, 1988.  (englanniksi)

## Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Diwali Wikimedia Commonsissa
# Paya Lebar

Paya LebarPaya Lebarin sijainti Singaporen kartalla
Kuva Paya Lebarista
**Paya Lebar** (kiin.: 巴耶利峇; pinyin: *Bāyē Lìbā*, tamiliksi பாய லேபார், *Pāya Lēpar*) on yksi Singaporen alueista (engl. *urban planning area*). Se sijaitsee Itäisellä suuralueella Itä-Singaporessa. Paya Lebar rajoittuu lännessä Hougangiin ja Sengkangiin, pohjoisessa Pasir Risiin, idässä Tampinesiin ja etelässä Bedokiin. Alueella sijaitsee Paya Lebarin lentokenttä. Alueelle rakennetaan paljon uusia rakennuksia. Paya Lebar tarkoittaa malaijikielessä *laajaa suota*. Ennen brittien saapumista alueelle, siellä kasvatettiin paljon sikoja ja kanoja.

Paya Lebarin asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa on vuoden 2015 ennusteessa 40. Alueen pinta-ala on 11,69 km2.

## Aluejako

Paya Lebar jaetaan viiteen osa-alueeseen (engl. *subzone*).

| Nimi | Väkiluku (ennuste 2015) | Pinta-ala [km2] |
| --- | --- | --- |
| Airport Road |  | 0,5 |
| Paya Lebar East | 10 | 2,26 |
| Paya Lebar North | 20 | 1,28 |
| Paya Lebar West |  | 0,62 |
| Plab |  | 7,03 |

## Lähteet
# Yishun

Yishunin keskuspuistoa
**Yishun** (kiin.: 义顺; pinyin: *Yìshùn*, tamiliksi யீஷூன், *Yīṣūṉ*; aikaisemmin tunnettu nimellä **Nee Soon**) on lähiö Singaporessa. Vuonna 2019 Yishunissa oli 243 290 asukasta, ja sen pinta-ala oli 43,19 km2. Yishun kuuluu niin sanottuun Singaporen ”uusien kaupunkien” ryhmään, johon kuuluvat myös Woodlands ja Tampines.

Yishunin rajanaapureita ovat pohjoisessa Simpang ja Sembawang, lännessä Mandai, etelässä Ang Mo Kio, kaakossa Central Catchment Nature Reserve (CCNR) sekä idässä Seletar ja Sengkang.

Yishunissa sijaitsee vuonna 1988 avattu Yishunin metroasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yishun Wikimedia Commonsissa
# Singaporen maavoimat

| Singaporen maavoimat |
| --- |
|  |
| Toiminnassa | 1957– |
| Valtio | Singapore |
| Rooli | maavoimat |
| Osa joukkoa | Singaporen asevoimat |
| Komentajat |
| Nykyinen komentaja | Goh Si Hou |
| Infobox OK |

**Singaporen maavoimat** on Singaporen asevoimien maasodankäynnistä vastaava puolustushaara. Maavoimien komentaja on kenraalimajuri Goh Si Hou.

Maavoimilla on käytössään Leopard 2 -taistelupanssarivaunuja. Perusaseena käytössä on SAR 21 -rynnäkkökivääri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singaporen maavoimat Wikimedia Commonsissa
# Austronesialaiset kansat

| Austronesialaiset kansat |
| --- |
| Väkiluku | 400 miljoonaa |
| Kielet | Austronesialaiset kielet |
| Uskonnot | Animismi, Buddhalaisuus, Kristinusko, Kansanusko, Hindulaisuus, Etniset uskonnot, Islam, Šamanismi |
| Infobox OK |

**Austronesialaiset kansat** ovat Kaakkois-Aasiassa, Oseaniassa ja Itä-Afrikassa asuva useista kansoista koostuva ryhmä, joka puhuu Austronesialaisia kieliä. Austronesialaisten kansojen asuinalueesta käytetään nimeä Austronesia.

Austronesialaisia ovat Taiwanin alkuperäiskansat, suurin osa Filippiinien, Itä-Timorin, Indonesian, Malesian, Brunein, Polynesian, Mikronesian ja Madagaskarin etnisistä ryhmistä, Singaporen malajit, Uuden-Seelannin, Havaijin, ja Chilen polynesialaiset, ja Melanesian ei-papualaiset kansat. Heitä asuu myös Etelä-Thaimaassa, Vietnamin ja Kambodžan Cham-alueilla, sekä Myanmarissa.
# Katarat

| Katarat |
| --- |
|  *Catharanthus pusillus* -katara. |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset *Eucarya* |
| Kunta: | Kasvit *Plantae* |
| Alakunta: | Streptophyta |
| Kaari: | Versokasvit *Embryophyta* |
| Alakaari: | Putkilokasvit *Tracheophyta* |
| Luokka: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alaluokka: | Koppisiemeniset *Angiospermae* |
| Lahko: | Gentianales |
| Heimo: | Oleanterikasvit Apocynaceae |
| Suku: | **KataratCatharanthus* G.Don |
| Katso myös |
|   Katarat Wikispeciesissä   Katarat Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Katarat** (*Catharanthus*) on kasvisuku, joka kuuluu oleanterikasvien heimoon.

## Ulkonäkö ja koko

Katarat ovat pystykasvuisia monivuotisruohoja, tyvestään usein puutuvia. Kasvin neste on vetistä. Lehtiasento on vastakkainen, ja lehdet ovat lyhytruotisia, pehmeä- tai hieman nahkealapaisia ja ehyitä. Korvakkeet ovat rauhasmaisia. Kukat ovat sijainniltaan varsipäätteisiä (terminaalisia) tai lehtihankaisia (aksillaarisia) ja yksittäisiä tai harvoin kaksi- tai kolmikukkaisissa viuhkoissa. Verholehdet ovat pieniä, kapean pitkänomaisia, neulamaisia ja rauhasettomia. Teriö on väriltään purppurainen, punainen, vaaleanpunainen tai valkoinen ja laiteeltaan laakea; putki on kalju tai vähäkarvainen, nielu kuroutunut, villakarvainen tai samettimainen. Teriöliuskat ovat vinosti soikeita, limittäin vasemmalle ja teräväkärkisiä. Heteet kiinnittyvät teriötorven laajaan osaan; ponnet ovat erillisiä, pitkänomaisia ja tylppätyvisiä. Pohjuskehrässä on kaksi rauhasta. Emejä on kaksi ja niissä runsaasti siemenaiheita. Vartalo on rihmamainen, sen kärki on lieriömäinen ja siinä hyytelömäinen röyhelö. Kummastakin emistä kehittyy lieriömäinen ja teräväkärkinen tuppilo. Siemenet ovat mustia, pitkänomaisia ja ryppyisiä.

## Levinneisyys

Suvun kahdeksasta lajista seitsemän on endeemisiä eli kotoperäisiä Madagaskarissa; yksi laji on rajoittunut Intiaan ja Sri Lankaan.

## Luokittelu

Kataralajit:

* *Catharanthus coriaceus* Markgr.
* *Catharanthus lanceus* (Bojer ex A.DC.) Pichon
* *Catharanthus longifolius* (Pichon) Pichon
* *Catharanthus ovalis* Markgr.
* *Catharanthus pusillus* (Murray) G.Don
* *Catharanthus roseus* (L.) G.Don – ruusukatara eli katara eli punatalvio
* *Catharanthus scitulus* (Pichon) Pichon
* *Catharanthus trichophyllus* (Baker) Pichon

* *Catharanthus ovalis*.
* Ruusukatara (*Catharanthus roseus*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: *Catharanthus*
* Suomen Lajitietokeskus: Katarat – *Catharanthus*
* ITIS: *Catharanthus* (englanniksi)
# Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto

| Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto (USAID)  |
| --- |
|  |
| Perustettu | 3. marraskuuta 1961 |
| Toimivalta | Yhdysvaltain liittovaltion hallinto |
| Päätoimi­paikka | Ronald Reagan Building, Washington, D.C. |
| Pääjohtaja | John Barsa (vt, johdossa 2020–) |
| Työntekijöitä | 3 893 (2016) |
| Vuosibudjetti | 27,2 miljardia dollaria (2016) |
| Aiheesta muualla |
| USAID Online |
| Infobox OK |

**Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto** (engl. *United States Agency for International Development*, lyh. USAID) on Yhdysvaltain liittohallituksen alainen virasto, joka vastaa littovaltion lahjoittaman kehitysavun jakamisesta. Viraston vuotuinen budjetti oli 27,2 miljardia dollaria vuonna 2016.

## Historia

Yhdysvaltain rannikkovartioston jäseniä toimittamassa kehitysyhteistyöviraston paketteja.
Kehitysyhteistyövirasto perustettiin 3. marraskuuta 1961, jolloin useampi pienempi virasto yhdistyi.

Alkuvuonna 2025 USAID joutui liittovaltion uuden tehokkuustoimielimen DOGEn voimakkaiden supistustoimien kohteeksi. Valkoisen talon mukaan USAID on syytänyt vuosikymmenien aikana valtavat määrät rahaa "naurettaviin ja usein pahantahtoisiin tarkoituksiin" ilman valvontaa tai vastuuta veronmaksajille. Viraston työntekijät lomautettiin, ja virasto siirretään Yhdysvaltain ulkoministeriön hallintaan ulkoministeri Marco Rubion alaisuuteen.

Congressional Research Servicen mukaan USAID toimii yli 60 maassa ja suurin osa sen rahoista menee humanitääriseen apuun ja terveysohjelmiin esimerkiksi Ukrainassa ja Kongossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirasto Wikimedia Commonsissa

* Kehitysyhteistyöviraston verkkosivut (englanniksi)
# Merguisaaret

| Merguisaaret |
| --- |
|  Merguisaarten kartta |
| Maantiede |
| Muut nimet | Myeik Kyunzu |
| Merialue | Intian valtameri |
| Vesialue | Andamaanienmeri |
| Saaria yht. | yli 800 |
| Suurin saari | Kadan Kyun |
| Valtio |
| Valtio | Myanmar |
| Alue | Tanintharyi |
| Infobox OK |

Joki Merguisaarten Lanbilla.
**Merguisaaret** ovat Myanmarille kuuluva saaristo Andamaanienmeressä Myanmarin eteläisimmän kärjen länsirannikolla.

Brittiläiset maantieteilijät kartoittivat saariryhmää siirtomaa-ajalla a heidän mukaansa saaristoon kuuluu yhteensä 804 saarta. Saariryhmä alkaa suurpiirteisesti Myeikistä Tanintharyin alueelta pohjoisessa ja jatkuu etelään aina Myanmarin ja Thaimaan vastaiselle rajalle. Saariryhmän suurin saari on Kadan Kyun Myeikiä vastapäätä.

Saariryhmä on mokenien etnisen ryhmän kotiseutua, jotka tunnetaan myös merimustalaisina. Alueelle on kehittynyt jonkin verran ekoturismia, mutta kaiken kaikkiaan saariryhmä on varsin eristäytynyt muusta maailmasta. Osalla saarista on kalkkikiviluolia, joissa pesii jaavansalangaaneja. Lintujen pesiä kerätään perinteiseen kiinalaiseen keittiöön kuuluvan pääskysenpesäkeiton valmistamista varten. Ympäröiviltä vesiltä löytyy myös helmisimpukoita. Ylikalastus on muodostunut ongelmaksi saariston lähialueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  (Arkistoitu – Internet Archive)
# Ghanan valtionpäämies

| Ghanan presidentti |
| --- |
|
President of the Republic of Ghana |
|  |
|  |
| **Nykyinen John Dramani Mahama** 7. tammikuuta 2025 lähtien |
| Kauden pituus |
4 vuotta |
| Perustettu |
1. heinäkuuta 1960 (tasavallanpäivä) 15. toukokuuta 1992 (uusiperustuslaki) |
| Ensimmäinen |
Kwame Nkrumah (tasavalta) Jerry John Rawlings (nykyinen perustuslaki) |

**Ghanan valtionpäämies** on nykyisin presidentti. Tämänhetkinen presidentti on John Dramani Mahama.

Kun Ghana itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta 6. maaliskuuta 1957, oli sen valtiomuotona monarkia. Tuolloin valtionpäämiehenä oli kuningatar Elisabet II, jota edusti Ghanassa kenraalikuvernööri. Kansanäänestyksen hyväksymänä Ghanasta tuli tasavalta 1. heinäkuuta 1960, jonka jälkeen Ghanan valtionpäämies on perustuslain mukaan ollut presidentti. Maassa on kuitenkin tehty useita sotilasvallankaappauksia, jolloin perustuslaki on kumottu ja maahan on muodostettu erilaisia sotilasjohtoisia väliaikaishallituksia. Näiden väliaikaishallitusten aikana valtionpäämiehenä on toiminut hallituksen puheenjohtaja.

## Luettelo Ghanan valtionpäämiehistä

| Nimi | Toimiaika | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Elisabet II | 6. maaliskuuta 1957 – 1. heinäkuuta 1960 | Kuningatar |
| Kwame Nkrumah | 1. heinäkuuta 1960 – 24. helmikuuta 1966 | Presidentti |
| Joseph Ankrah | 24. helmikuuta 1966 – 2. huhtikuuta 1969 | NLC-hallituksen (*National Liberation Council*) puheenjohtaja |
| Akwasi Afrifa | 2. huhtikuuta 1969 – 7. elokuuta 1970 | Ensin NLC-hallituksen puheenjohtaja, myöhemmin presidenttikomission puheenjohtaja |
| Nii Amaa Ollennu | 7. elokuuta – 31. elokuuta 1970 | Virkaatekevä presidentti |
| Edward Akufo-Addo | 31. elokuuta 1970 – 13. tammikuuta 1972 | Presidentti |
| Ignatius Acheampong | 13. tammikuuta 1972 – 5. heinäkuuta 1978 | SMC-hallituksen (*Supreme Military Council*) puheenjohtaja |
| Fred Akuffo | 5. heinäkuuta 1978 – 4. kesäkuuta 1979 | SMC-hallituksen puheenjohtaja |
| Jerry Rawlings | 4. kesäkuuta 1979 – 24. syyskuuta 1979 | AFRC-hallituksen (*Armed Forces Revolutionary Council*) puheenjohtaja |
| Hilla Limann | 24. syyskuuta 1979 – 31. joulukuuta 1981 | Presidentti |
| Jerry Rawlings | 31. joulukuuta 1981 – 7. tammikuuta 1993 | PNDC-hallituksen (*Provisional National Defence Council*) puheenjohtaja |
| 7. tammikuuta 1993 – 7. tammikuuta 2001 | Presidentti |
| John Agyekum Kufuor | 7. tammikuuta 2001 – 7. tammikuuta 2009 | Presidentti |
| John Atta Mills | 7. tammikuuta 2009 – 24. heinäkuuta 2012 | Presidentti |
| John Dramani Mahama | 24. heinäkuuta 2012 – 7. tammikuuta 2017 | Presidentti |
| Nana Akufo-Addo | 7. tammikuuta 2017 – 7. tammikuuta 2025 | Presidentti |
| John Dramani Mahama | 7. tammikuuta 2025 – | Presidentti |

* Sotilashallitsijana aiemmin toiminut presidentti Jerry Rawlings.
* Presidentti John Kufuor.
* Presidentti John Atta Mills.
# Bono East

Bono East Ghanan kartalla.
**Bono East** on yksi Ghanan 16 hallintoalueesta. Sen pääkaupunki on Techiman, pinta-ala 23 248 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 1 203 400.

Bono Eastin alue muodostettiin vuoden 2018 hallinnonuudistuksessa osasta Brong Ahafon aluetta. Sen alueellaon monia matkailukohteita kuten Kintampon vesiputopukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bono East Wikimedia Commonsissa

Ghanan hallintoalueet
* Ahafo
* Ashanti
* Bono East
* Bono
* Central
* Eastern
* Greater Accra
* North East
* Oti
* Pohjois-Ghanan hallintoalue
* Savannah
* Upper East
* Upper West
* Volta
* Western
* Western North
# Kaakaopuu

| Kaakaopuu |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Malvales |
| Heimo: | Malvakasvit Malvaceae |
| Suku: | Kaakaopuut *Theobroma* |
| Laji: | *cacao* |
| Kaksiosainen nimi |
| Theobroma cacao L. |
| Katso myös |
|   Kaakaopuu Wikispeciesissä   Kaakaopuu Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kaakaopuu** eli **kaakao** (*Theobroma cacao*) on trooppinen kasvi, joka tarvitsee kasvamiseen 25–28 celsiusasteen lämpötilan ja 1 000–2 000 millimetrin vuotuisen sademäärän. Kaakaopuu kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä-Amerikassa ja viljeltynä kuuman vyöhykkeen kaikissa maissa. Kaakaopuun siemeniä eli kaakaopapuja käytetään suklaan ja kaakaon valmistuksessa. Viisi suurinta kaakaopapujen tuottajamaata ovat Norsunluurannikko (38 %), Ghana (21 %), Indonesia (13 %) Nigeria (5 %) ja Kamerun (5 %).

## Viljely ja kaakaopapujen käsittely

Kaakaopuun hedelmiä
Kaakaopapuja kaakaopuun halkaistun hedelmän hedelmälihan sisällä
Kaakaopuun kukkia puun rungolla
Viljelyssä käytetään kolmea eri kaakaopuun tyyppiä. Arvostetuin näistä on Criollo, yleisin Forastero. Trinitario on edellisten hybridi/yhdistelmä.

Kaakaopuun hedelmät ovat keltaisia tai punaisia, kurkunmuotoisia marjoja, jotka riippuvat puun rungosta. Siemenet poimitaan niistä käsin, kasataan läjiin, kaivetaan maahan tai pannaan puu- tai sementtiastioihin käymään, jolloin ne saavat miellyttävän maun. Sen jälkeen ne kuivataan. Kuivatuissa ja kuorituissa kaakaopavuissa on 37–54 % rasvaa ja muun muassa jonkin verran valkuaisaineita, hiilihydraatteja ja teobromiinia (1–4 %).

Suklaata valmistettaessa kaakaopavut paahdetaan, kuoritaan, jauhetaan ja puserretaan kuumuudessa, käsitellään emäksillä ja jauhetaan sen jälkeen uudelleen. Suklaa on puristetun ja puristamattoman kaakaon, sokerin ja erinäisten mausteiden (vaniljan, kanelin) seos. Maitosuklaata valmistettaessa lisätään seokseen maitoa. Puserrustuotteena pavuista saadaan kaakaovoita eli kaakaorasvaa, joka sulaa 30–35 °C:een lämmössä ja jota käytetään lääkkeiden ja saippuan sekä hienojen suklaalajien valmistukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaakao(puu) (*Theobroma cacao*)
* ITIS: *Theobroma cacao* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Theobroma cacao* (englanniksi)
* Flora of China: *Theobroma cacao* (englanniksi)
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: *Theobroma cacao* (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): *Theobroma cacao* (cocoa) (englanniksi)
* Pherobase: Floral volatiles of *Theobroma cacao* (englanniksi)

* Kaakaopuun lehti ja kukka.
* Kaakaopuun hedelmä ja siemen (papu).
* Theobroma cacao - Museum specimen
# Luettelo valtioista kullantuotannon mukaan

Tämä on **luettelo valtioista kullantuotannon mukaan**. Luvut ovat vuoden 2022 tuotantomääriä. Tuolloin Kiina oli eniten kultaa tuottanut valtio maailmassa, ja sen osuus koko maailman kullantuotannosta oli noin kymmenen prosenttia. Etelämannerta lukuun ottamatta kultakaivostoimintaa harjoitetaan kaikilla mantereilla.

| Sija | Valtio | Kullantuotanto (tonnia) |
| --- | --- | --- |
| &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 |  Kiina | 375,0 |
| &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 |  Venäjä | 324,7 |
| &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&003 |  Australia | 313,9 |
| &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 |  Kanada | 194,5 |
| &&&&&&&&&&&&&&05.&&&&005 |  Yhdysvallat | 172,7 |
| &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&006 |  Ghana | 127,0 |
| &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&007 |  Peru | 125,7 |
| &&&&&&&&&&&&&&08.&&&&008 |  Indonesia | 124,9 |
| &&&&&&&&&&&&&&09.&&&&009 |  Meksiko | 124,0 |
| &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 |  Uzbekistan | 110,8 |
| &&&&&&&&&&&&&011.&&&&0011 |  Mali | 101,7 |
| &&&&&&&&&&&&&012.&&&&0012 |  Burkina Faso | 96,2 |
| &&&&&&&&&&&&&013.&&&&0013 |  Etelä-Afrikka | 92,6 |
| &&&&&&&&&&&&&014.&&&&0014 |  Brasilia | 86,7 |
| &&&&&&&&&&&&&015.&&&&0015 |  Kazakstan | 81,9 |
| &&&&&&&&&&&&&016.&&&&0016 |  Sudan | 80,1 |
| &&&&&&&&&&&&&017.&&&&0017 |  Guinea | 63,5 |
| &&&&&&&&&&&&&018.&&&&0018 |  Kolumbia | 60,4 |
| &&&&&&&&&&&&&019.&&&&0019 |  Bolivia | 53,4 |
| &&&&&&&&&&&&&020.&&&&0020 |  Tansania | 50,9 |
| &&&&&&&&&&&&&021.&&&&0021 |  Zimbabwe | 49,4 |
| &&&&&&&&&&&&&022.&&&&0022 |  Norsunluurannikko | 48,0 |
| &&&&&&&&&&&&&023.&&&&0023 |  Kongon demokraattinen tasavalta | 44,5 |
| &&&&&&&&&&&&&024.&&&&0024 |  Papua-Uusi-Guinea | 41,6 |
| &&&&&&&&&&&&&025.&&&&0025 |  Argentiina | 41,4 |
| &&&&&&&&&&&&&026.&&&&0026 |  Filippiinit | 38,6 |
| &&&&&&&&&&&&&027.&&&&0027 |  Niger | 34,5 |
| &&&&&&&&&&&&&028.&&&&0028 |  Chile | 33,9 |
| &&&&&&&&&&&&&029.&&&&0029 |  Turkki | 30,9 |
| &&&&&&&&&&&&&030.&&&&0030 |  Venezuela | 30,0 |
| &&&&&&&&&&&&&031.&&&&0031 |  Kirgisia | 29,3 |
| &&&&&&&&&&&&&032.&&&&0032 |  Suriname | 28,9 |
| &&&&&&&&&&&&&033.&&&&0033 |  Ecuador | 22,8 |
| &&&&&&&&&&&&&034.&&&&0034 |  Dominikaaninen tasavalta | 22,4 |
| &&&&&&&&&&&&&035.&&&&0035 |  Liberia | 21,3 |
| &&&&&&&&&&&&&036.&&&&0036 |  Senegal | 19,7 |
| &&&&&&&&&&&&&037.&&&&0037 |  Mongolia | 19,4 |
| &&&&&&&&&&&&&038.&&&&0038 |  Mauritania | 19,3 |
| &&&&&&&&&&&&&039.&&&&0039 |  Guyana | 16,2 |
| &&&&&&&&&&&&&040.&&&&0040 |  Madagaskar | 15,5 |
| &&&&&&&&&&&&&041.&&&&0041 |  Laos | 13,4 |
| &&&&&&&&&&&&&042.&&&&0042 |  Bulgaria | 9,0 |
| &&&&&&&&&&&&&043.&&&&0043 |  Suomi | 8,5 |
| &&&&&&&&&&&&&044.&&&&0044 |  Ruotsi | 7,2 |
| &&&&&&&&&&&&&045.&&&&0045 |  Uusi-Seelanti | 6,0 |

## Katso myös

* Luettelo maailman kultavarannoista

## Lähteet
# Ménakan alue

Ménakan alue (entinen piiri) Malin kartalla.
**Ménakan alue** (ransk. *Région de Ménaka*) on perusteilla oleva hallintoalue Malin koillisosassa. Se käsittää entisen Gaon alueen Ménakan piirin.

Vuoden 2012 tammikuussa ennen armeijan vallankaappausta hyväksytyn lain mukaan Ménakan alue on yksi Malin 19 alueesta. Se jakautuu neljään piiriin, jotka ovat
Andéramboukane, Inekar, Ménaka ja Tidermène. Piirit jakautuvat edelleen yhteensä yhdeksään arrondissementtiin. Malin hallitus nimitti alueelle kuvernöörin tammikuussa 2016.

## Lähteet