Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Betšuanamaa

| Betšuanamaan protektoraatti Bechuanaland Protectorate |
| --- |
| 1885–1966 |
|  lippu |  vaakuna |
|  Vuoden 1885 kartta eteläisestä Afrikasta, jossa näytetään Betšuanamaan protektoraatti ennen Brittiläisen Betšuanamaan kruununsiirtomaan perustamista. |
| Valtiomuoto | protektoraatti |
| Monarkki | * Viktoria (1885–1901)
* Edvard VII (1901–1910)
* Yrjö V (1910–1936)
* Edvard VIII (1936)
* Yrjö VI (1936–1952)
* Elisabet II (1952–1966)
 |
| Pääkaupunki | Mafeking (1885–1965) Gaborone (1965) |
| Pinta-ala |  |
| – yhteensä | 600 370 km²  |
| Väkiluku (1965) | 597 190 |
| – väestötiheys | 1 / km² |
| Uskonnot | kristinusko, Afrikan perinteiset uskonnot |
| Historia |  |
| – perustettiin | 31. maaliskuuta 1885 |
| – laajennettiin | 1890 |
| – itsenäisyys Botswanana | 30. syyskuuta 1966 |
| Viralliset kielet | englanti |
| Kielet | tswana, kalanga, pohjois-ndebele |
| Valuutta | Englannin punta (1885–1961) Etelä-Afrikan randi (1961–1966) |
| Kansallislaulu | ”God Save the Queen” / ”God Save the King” |
| Seuraaja |  Botswana |
| Infobox OK |

**Betšuanamaa**, virallisesti **Betšuanamaan protektoraatti** (engl. *Bechuanaland Protectorate*), oli brittiläiseen imperiumiin kuulunut protektoraatti, jonka Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta perusti 31. maaliskuuta 1885 eteläiseen Afrikkaan. Protektoraatista tuli Botswanan tasavalta 30. syyskuuta 1966.

## Lähteet
# Papuan territorio

| Papuan territorio Territory of Papua |
| --- |
| 1883–1975 |
|  Lippu |
|  tunnus |
|  Papuan territorio tummanvihreällä, Queensland vaaleanvihreällä, muut Britannian siirtomaat tummanharmaalla. |
| Pääkaupunki | Port Moresby |
|   | 9°30′S, 147°07′E |
| Historia |  |
| – liitettiin osaksi Queenslandia | 1883 |
| – kolonisaatio | 6. marraskuuta 1883 |
| – unioni Uuden-Guinean kanssa | 1975 |
| Viralliset kielet | englanti |
| Kielet | hiri-motu, austronesialaiset kielet, papuakielet |
| Valuutta | Australian punta |
| Seuraaja |  Papuan ja Uuden-Guinean territorio |
| Infobox OK |

**Papuan territorio** (engl. *Territory of Papua*) käsitti kaakkoisen neljänneksen Uuden-Guinean saaresta vuosina 1883–1975. Vuonna 1883 Queensland liitti alueen brittiläiseen imperiumiin. Britannia kieltäytyi hyväksymästä liittämistä, mutta vuonna 1884 territoriosta tuli Britannian protektoraatti, jota kutsuttiin tuolloin *Brittiläiseksi Uudeksi-Guineaksi*. Ei ole varmaa tietoa tarkasta päivämäärästä, jolloin Britannia liitti koko alueen imperiumiinsa, mutta Papua Act 1905:n mukaan se tapahtui suunnilleen 4. syyskuuta 1888. 18. marraskuuta 1902 territorio siirrettiin Britannian Commonwealth realmin Australian vallan alle.

Vuonna 1949 Papuan territorio ja Uuden-Guinean territorio yhdistettiin hallinnolliseksi unioniksi Papuan ja Uuden-Guinean territorioksi. Unioni nimettiin uudelleen Papua-Uudeksi-Guineaksi vuonna 1971.

## Lähteet

* Roberts-Wray, Kenneth: *Commonwealth and Colonial Law*.  F.A. Praeger, 1966.  (englanniksi)

### Viitteet
# Liang-dynastia

**Liang-dynastia** (梁 [liáng]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 502 – 557. Liang-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista.

Muut Eteläiset dynastiat olivat:

1. Song-dynastia 420 – 479
2. Qi-dynastia 479 – 502
3. Chen-dynastia 557 – 589

Liang-dynastia oli buddhalaisuuden kulta-aikaa Etelä-Kiinassa. Jiangkangissa sijaitsevassa hovissa kulttuuri kukoisti. Tämäkin rauhanaika kuitenkin päättyi sotilasperheiden (shijia 士家, binghu 兵戶) kapinointiin.

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
	+ edeltäjä: Qi-dynastia
	+ seuraaja: Chen-dynastia
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Liang-dynastia
# Yanshan

Yanshan Qinhuangdaossa.
**Yanshan** (kiinan kieli: 燕山) on merkittävä vuorijono Kiinan pohjoisosan tasangon pohjoispuolella, pääasiassa Hebein maakunnassa. Jonon korkeus vaihtelee 400 ja 1 000 metrin välillä. Päävuori Wuling on 2 116 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Lähteet
# Sormi

Ihmisen sormien ja muun käden luut. Punaisella sormen kärkiluu, sinisellä sormen keskiluu, vihreällä sormen tyviluu.
**Sormet** (lat. *digitus manus*, mon. *digiti manus*) ovat kädellisillä käden päässä olevia ulokkeita, joiden tärkein käyttötarkoitus on tarttuminen. Ihmisellä on syntyessään yleensä viisi sormea kummassakin kädessään, kämmen alaspäin katsottuna sisimmästä uloimpaan peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi.

## Rakenne

Sormenpään poikkileikkaus. A. Kynsilevy, B. Lunula, C. Kynsijuuri, E. Kynsimarto, F. Kynsipeti, H. Vapaa reuna. Sormen sisällä harmaa sormen kärkiluu.
Sormen valtimot (punaisella) ja hermot (keltaisella).
Peukalo koostuu kahdesta sormiluusta, ja lopuissa neljässä sormessa on kolme luuta, kärjestä lukien sormen kärkiluu, sormen keskiluu ja sormen tyviluu.

Sormien luiden ympärillä ei ole lihaksia, vaan sormia liikuttavat kyynärvarressa sijaitsevat sormien ojentajalihakset ja sormien koukistajalihakset. Peukaloa liikuttavat omat lihaksensa, joista peukalon lyhyt loitontajalihas sijaitsee kämmenessä peukalon tyvessä.

Sormia päällystää iho. Sormenpään ihon uurteet muodostavat jokaiselle sormelle yksilöllisen sormenjäljen, joiden avulla ihminen voidaan tunnistaa. Sormissa on tuntoaisti, joka helpottaa esineisiin tarttumista ja voiman arviointia. Sokeille ja näkövammaisille sormet ovat lukemisen apuväline.

Sormien päissä on kynnet, joita ympäröi kynsinauha.

## Populaarikulttuurissa

Useissa sarjakuvissa ja animaatioissa (muun muassa Aku Ankka, Family Guy ja Simpsonit) ihmisillä ja eläimillä on neljä sormea.

## Katso myös

* Sormus
* Polydaktylia, monisormisuus/-varpaisuus
* Syndaktylia, sormien/varpaiden kasvaminen yhteen
* Sormilla laskeminen

## Lähteet

* *Opas anatomiaan*.  H. F. Ullmann, 2015.  ISBN 978-3-8480-0765-3

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sormet Wikimedia Commonsissa
# Kiinalainen kansanusko

Taolainen serenomia Shantoussa.
**Kiinalainen kansanusko** (kiin.: 中國民間信仰; pinyin: *Zhōngguó mínjiān xìnyǎng*), joka tunnetaan myös nimellä **shenismi**, on yleistermi, joka kattaa joukon han-kiinalaisten perinteisiä uskonnollisia käytäntöjä. Kiinassa synkretismi on ollut aina yleistä, joten perinteiset kansanuskomukset ovat sekoittuneet kungfutselaisuuden, taolaisuuden ja buddhalaisuuden kanssa. Taolaisuus voidaan myös nähdä kiinalaisen kansanuskon jatkeena. Huolimatta siitä, että näissä kolmessa on eroavaisuuksia, on uskonnoissa melkoisesti myös päällekkäisyyksiä.

Kiinalaisessa kansanuskossa yinin ja yangin vastakkaisuus ja niiden välinen tasapaino on tärkeä oppi. Myös esi-isien kunnioitus on tärkeä osa kiinalaista kansanuskoa. Kiinalaisella kansanuskomuksilla on ollut myös vaikutuksensa kiinalaisen lääketieteen kehityksessä. Lisäksi kansanusko on keskeinen osa muinaisen Kiinan tieteessä, taiteessa ja sosiaalisessa elämässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Digitaalinen oppikirja: Vanha kiinalainen kansanusko
* Äänikirja: Kiinan kansanusko ja uskonnollisten opetusten perintö
# Dukkha

**Dukkha** (paaliksi *दुक्ख*; sanskritiksi दुःख, *duḥkha*) on eräs keskeinen buddhalaisuuden käsite, jota Buddha käytti ensimmäisen jalon totuuden yhteydessä. Sana suomennetaan usein kärsimykseksi. Dukkhan merkitys on kuitenkin paljon laajempi – sillä tarkoitetaan kaikkia kielteisiä tunnetiloja aina lievästä tyhjyyden tunteesta fyysiseen ja henkiseen kipuun. Termille ei ole yhtä ainoaa sopivaa suomennosta. Se voidaan kääntää esimerkiksi epätyydyttäväksi, epätäydelliseksi, turhauttavaksi tai pysymättömäksi.

Buddhalaiset eivät usko, että elämä olisi silkkaa kärsimystä, vaan onnellisuus (sukkha) on yhtä hyväksytty osa elämää. Kaikki hyväkin on kuitenkin pysymättömänä dukkhaa. Sanan etymologiseksi alkuperäksi selitetään usein kärrynpyörä, joka on huonosti kiinni. Sen takia se tärisee ja hyppelehtii ja tekee matkanteosta epämiellyttävää.

Buddha käytti sanaa dukkha ensimmäisessä jalossa totuudessa: elämä on dukkha. Elämä on epätyydyttävää. Asiat voisivat aina olla jossakin suhteessa paremmin. Ensimmäinen jalo totuus pyrkii opettamaan, että kärsimys on väistämätön osa elämää ja kaikki joutuvat kokemaan sitä. Neljä jaloa totuutta käsittelevät dukkhan alkuperää ja sen sammumista.

Buddhan mukaan dukkhaa on syntymä, sairaus, vanhuus ja kuolema, kipu, ero siitä mistä pitää, kosketus siihen mistä ei pidä ja se ettei saa mitä haluaa. Lyhyesti kaikki viisi takertumisen kohdetta (skandhat) ovat dukkha. Buddhalaisuuden mukaan dukkha kytkeytyy jollakin tavoin kaikkiin asioihin ja tekoihin.

Buddha jaotteli dukkhan kolmeen päätyyppiin. Niitä ovat:

* *dukkha-dukkha*: Ilmeisin kärsimyksen muoto, eli fyysinen ja henkinen kipu ja kärsimys. Niihin lukeutuu vanhuus, sairaus ja kuolema.
* *viparinama-dukkha*: muutoksen, pysymättömien onnellisten hetkien ja pettävien odotusten aiheuttama epätyydyttävyys, turhautuminen, suru tai kärsimys.
* *sankhara-dukkha*: hienovarainen yleinen epätyydyttävyyden tunne, joka nousee johtuen maailman ehdonvaraisesta luonteesta.

Dukkha on myös yksi olemassaolon tuntomerkeistä pysymättömyyden (paaliksi anicca tai sanskritiksi anitya) ja itsettömyyden (paaliksi anatta tai sanskritiksi anatman) ohella. Koska olemassa olevat asiat ovat pysymättömiä, ne ovat dukkhaa eli kykenemättömiä tuomaan lopullista onnea.

## Lähteet

* etälukio (Arkistoitu – Internet Archive)
* accesstoinsight – dukkha
* John Snelling: *Buddhalaisuus*.  Tammi, 1996.  Englannista suomentanut Tuula Saarikoski.
* Kulananda: *Buddhalaisuuden periaatteet*.  Like, 2005.  Englannista suomentanut Lauri Porceddu.
* Sangharakshita: *Opas Buddhan polulle*.  Like, 2000.  Englannista suomentanut Lauri Porceddu.
# Naan

Naanleipä.
Naanleivän valmistusta tandooriuunissa.
 Intialaista naanleivän valmistusta.
**Naan** on alun perin intialainen leipä. Intian lisäksi se on erityisen suosittua muissakin Keski- ja Etelä-Aasian maissa. Länsimaissa sitä tarjotaan etenkin intialaisissa ja nepalilaisissa ravintoloissa.

Naanleivän raaka-aineet ovat tyypillisesti maito, jogurtti, vehnäjauhot ja hiiva sekä mahdollisesti myös kananmuna. Leipä on koostumukseltaan hieman pitaleivän kaltainen mutta pehmeämpi ja ilmavampi. Taikinassa käytettävät maitotuotteet tekevät taikinan pehmeäksi. Aasiassa leipä valmistetaan usein tandooriuunissa. Oikeaoppisen naanleivän valmistaminen vaatiikin erittäin kuumaa lämpötilaa.

Naanleipä tarjoillaan tyypillisesti kuumana ja uunituoreena, ja sivellään *gheellä* eli kirkastetulla voilla. Naanleipä sopii erityisesti mausteisten ruokien kanssa nautittavaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naan Wikimedia Commonsissa

Ohutleivät ja niihin liittyvät ruokalajit

|  |  |
| --- | --- |
| Erityyppiset ohutleivät | * Arepa
* Chapati
* Flatkaka
* Injera
* Kistibi
* Lahoh
* Lavaš
* Naan
* Näkkileipä
* Paratha
* Pita
* Rieska
* Roti
* Tortilla
 |
| Täytettyjä ja kuorrutettuja ohutleipiä | * Focaccia
* Pannukakku
* Pizza
 |
| Ohutleipiä käyttäviä ruokalajeja | * Burrito
* Enchilada
* Fajita
* Nacho
* Taco
* Quesadilla
* Wrap
 |
# Japaninpagodipuu

| Japaninpagodipuu |
| --- |
|  Japaninpagodipuu (*Styphnolobium japonicum*) |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Puutteellisesti tunnettu** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Kasvit Plantae |
| Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
| Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
| Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
| Lahko: | Fabales |
| Heimo: | Hernekasvit Fabaceae |
| Alaheimo: | Faboideae |
| Tribus: | Sophoreae |
| Suku: | Pagodipuut *Styphnolobium* |
| Laji: | *japonicum* |
| Kaksiosainen nimi |
| Styphnolobium japonicum (L.) Schott (1829) |
| Synonyymit |
| * *Sophora japonica* L. (1767)
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Japaninpagodipuu** (*Styphnolobium japonicum*) on hernekasvien heimoon kuuluva puulaji.

Japaninpagodipuu kasvaa suureksi, 12–15 metrin korkuiseksi puuksi, jonka latvus on yhtä leveä kuin puu on korkea. Ensimmäisen neljän vuoden ajan versot ovat vihreitä. Lehdet muodostuvat 7–17 lehdykästä. Herneen kukkia muistuttavat valkoiset kukat ovat halkaisijaltaan 1–1,5 cm ja kasvavat 15–30 cm pitkinä kukintoina.

Kasvia kasvatetaan pääasiassa valkoisten kukkiensa vuoksi; kukat ilmestyvät loppukesällä kauan sen jälkeen, kun suurin osa muista puista on jo lopettanut kukinnan.

Japaninpagodipuu kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa ja Koreassa, mutta ei Japanissa. Se on yleinen koristekasvi Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Afrikassa.

## Lähteet
# Osvald Sirén

Osvald Sirén
**Osvald Sirén** (6. huhtikuuta 1879 Helsinki – 12. kesäkuuta 1966 Tukholma) oli suomalainen taidehistorioitsija, intendentti ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Sirén toimi Tukholman Nationalmuseumin intendenttinä 1928–1946 ja sitä ennen taidehistorian professorina Tukholman yliopistossa 1908–1923.

## Teoksia

* *Accord*. Dikter, Helsingfors 1902
* *Carl Gustaf Pilo och hans förhållande till den samtida porträttkonsten i Sverige och Danmark : ett bidrag till den skandinaviska konsthistorien*, Stockholm 1902
* *Dessins et tableaux de la Renaissance italienne dans les collections de Suède*, Stockholm 1902
* *Leonardo da Vinci : hans lefnadsöden, bildverk, personlighet och målarbok*, Stockholm 1911. Ilmestyi englanniksi 1916 nimellä *Leonardo da Vinci : the artist and the man*.
* *Beskrifvande förteckning öfver Stockholms högskolas tafvelsamling jämte konsthistorisk inledning*, Stockholm 1912
* *Nyförvärfvade konstverk i Stockholms högskolas samling 1912*, Stockholm 1913
* *Giotto and Some of his Followers*, 1917
* *Den gyllene paviljongen : minnen och studier från Japan*, Stockholm 1919
* *Essentials in art*, London 1920
* *The Walls and Gates of Peking*, London 1924
* *Chinese Sculpture from the Fifth to the Fourteenth Century; over 900 Specimens in Stone, Bronze, Lacquer and Wood, Principally from Northern China*, 1925
* *Les palais imperiaux de Pekin*, 1926
* *Studien zur chinesischen Plastik der Post-T'angzeit*, Berlin 1927
* *A History of Early Chinese Art*, 1929
* *Bilder från Grekland*, Stockholm 1935
* *The Chinese on the Art of Painting: Translations and Comments*, 1936
* *A History of Later Chinese Painting*, 1938
* *Gardens of China*, 1949
* *China and gardens of Europe of the eighteenth century*, 1950
* *Kinas trädgårdar och vad de betytt för 1700-talets Europa*, 2 delar. Stockholm 1948-1950
* *Chinese Painting : Leading Masters and Principles*, New York 1950-1958

## Lähteet

* Osvald Sirén SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
* Ruotsinkielisen ja englanninkielisen Wikipedian artikkelit Osvald Sirénistä
# Eliö

**Eliö** eli **organismi** on erotettavissa oleva olio, jossa täyttyvät elämän tunnusmerkit: itsenäisyys, vastaaminen ärsykkeisiin, moduulirakenne, kasvu, mukautuvuus, aineenvaihdunta ja kyky lisääntyä. Eliö koostuu aina yhdestä tai useammasta solusta, joissa on sama perintöaines, DNA. Kaikki tunnetut eliöt rakentuvat orgaanisista yhdisteistä.

Eliöiden varhainen kehityshistoria on hämärän peitossa, mutta evoluutiobiologisissa teorioissa otaksutaan, että eliöt olisivat syntyneet Maan alkumerissä tai vulkaanisissa lähteissä yli kolme miljardia vuotta sitten. Aikojen kuluessa eliökunta olisi monipuolistunut ja kehittynyt evoluution myötä.*lähde?*

## Luokittelu

**Eliökunta** (Biota) on kaikkien eliölajien ja -luokkien yhteisnimitys. Eliökunta jaetaan kuuteen kuntaan (arkeonit, bakteerit, alkueliöt, sienet, kasvit ja eläimet) tai kolmeen domeeniin (bakteerit, arkeonit ja aitotumaiset).

Kuuteen kuntaan jakoa käytetään nykyään erityisesti koulubiologiassa, kun taas tieteellisissä yhteyksissä kolme domeenia on muodostunut vakiintuneeksi käytännöksi. Kolmen domeenin aitotumaiset jakaantuu edelleen kuntiin; Perinteinen jako: eläimet, sienet, kasvit ja alkueliöt. Virukset eivät ole yksiselitteisesti eliöitä, sillä isäntäsolujensa ulkopuolella ne ovat elottomia partikkeleja.

### Eliöiden perinteinen taksonomia

* Arkeonit (Archaea)
* Bakteerit (Bacteria)
* Aitotumaiset (Eucarya)
	+ Alkueliöt (Protista)
	+ Sienet (Fungi)
	+ Kasvit (Plantae)
	+ Eläimet (Animalia)
* Viruksia ei yleensä pidetä elävinä.

### Eliöiden fylogeneettinen taksonomia

Eliöiden sukupuu
1. Bakteerit (Bacteria)
2. Arkeonit (Archaea)
	1. Crenarchaeota
	2. Euryarchaeota
	3. Korarchaeota
	4. Nanoarchaeota
3. Aitotumaiset (Eucarya)
	1. Archaeplastida (ns. Plantae *sensu lato*)
		1. Kasvit ja viherlevät (Viridiplantae tai Chlorobionta)
		2. Punalevät (Rhodophyta)
	2. *Ophistokonta*
		1. Eläimet (Metazoa tai Animalia)
		2. Aitosienet (Fungi tai Eumycota)
	3. Amebat (Amoebozoa)
	4. Kromalveolaatit (Chromalveolata)
		1. Ruskeat levät (Heterokontophyta tai Stramenophila)
		2. Alveolaatit (Alveolata)
	5. Juurijalkaiset (Rhizaria)
	6. Ekskavaatit (Excavata)
		1. Harvasiimaeliöt ja silmälevät (Euglenozoa)
		2. Ameboflagellaatit (Percolozoa)

## Katso myös

* Elämä
* Laji
* Geenimuunneltu organismi
* Tieteellinen luokittelu eli *taksonomia*

## Lähteet

* Taksonomian lähde: Adl, Sina M., Simpson Alastair G. B., Farmer Mark A., et al: "The new higher level classification of eukaryotes with emphasis on the taxonomy of protists". *J. Eukaryot. Microbiol. 52 (5): 399–451.*, 2005.  PubMed:16248873  doi:10.1111/j.1550-7408.2005.00053.x

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eliö Wikimedia Commonsissa

* Opetus.tv -sivuston video aiheesta eliökunnan sukupuu
# Jinggang’ao-moottoritie

|  |  |
| --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |
| Jinggang’ao-moottoritie |
|  Jinggang’ao-moottoritie on merkitty punaisella. |
| Maa | Kiina |
| Pituus | 2 272 km |
| Katso myös | Jinggang’ao-moottoritie Commonsissa |
| Infobox OK |

Moottoritie Dongguanissa, Guangdongissa.
**Jinggang’ao-moottoritie** (**G4**) on Kiinan moottoritieverkon Pekingistä lähtevä pääväylä. Se alkaa Pekingistä (Jing) ja kulkee Hongkongin (Gang) kautta Macaoon (Ao), siitä nimi *Jinggang’ao*. Tien pituus on 2 272 km.

Suuret risteykset:

* Rongwu-moottoritie (G18), Baoding, Hebei
* Qingyin-moottoritie (G20), Shijiazhuang, Hebei
* Qinglan-moottoritie (G22), Handan, Hebei
* Lianhuo-moottoritie (G30), Zhengzhou, Henan
* Ningluo-moottoritie (G36), Luohe, Henan
* Hushan-moottoritie (G40), Xinyang, Henan
* Fuyin-moottoritie (G70), Xiaogan, Hubei
* Hurong-moottoritie (G42), Wuhan, Hubei
* Guyu-moottoritie (G50), Wuhan, Hubei
* Hangrui-moottoritie (G56), Yueyang, Hunan
* Hukun-moottoritie (G60), Xiangtan, Hunan
* Xiarong-moottoritie (G76), Chenzhou, Hunan
* Shankun-moottoritie (G78), Yingde, Guangdong
* Daguang-moottoritie (G45), Guangzhou, Guangdong
* Shenhai-moottoritie (G15), Guangzhou, Guangdong
* Jiguang-moottoritie (G35), Guangzhou, Guangdong
* Shenhai-moottoritie (G15), Shenzhen, Guangdong
# Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri

| Bayingolin (Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri) kiin. 巴音郭楞蒙古自治州, *Bāyīnguōlèng Měnggǔ Zìzhìzhōu* uiguuriksi بايىنغولىن موڭغۇل ئاپتونوم ئوبلاستى, *Bayingholin Mongghol Aptonom Oblasti* mong. ᠪᠠᠶᠠᠨᠭᠣᠣᠯ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠵᠧᠦ, *Bayanγool mongγol öbertegen ǰasaqu ǰēü* |
| --- |
|  Bayingolinin sijainti (punaisella) Sinkiangissa (oranssilla) |
|  Bayingolin |
| **Koordinaatit:** 41.75°N, 86.15°E |
| Valtio | Kiina |
| Autonominen alue | Xinjiang |
| Hallinto |  |
|  – Hallinnon tyyppi | Autonominen prefektuuri |
| Pinta-ala |  |
|  – Kokonaispinta-ala | 472 472 km² |
| Väkiluku (2010) | 1 278 486 |
| Aikavyöhyke | UTC+8 |
| Postinumero | 841000 |
| Suuntanumero(t) | 0996 |
| Rekisterikilpi | 新M |
|  |
| www.xjbz.gov.cn |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri** (mong. ᠪᠠᠶᠠᠨᠭᠣᠣᠯ ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠵᠧᠦ, *Bayanγool mongγol öbertegen ǰasaqu ǰēü*, uiguuriksi بايىنغولىن موڭغۇل ئاپتونوم ئوبلاستى, *Bayingholin Mongghol Aptonom Oblasti*, kiin. 巴音郭楞蒙古自治州, *Bāyīnguōlèng Měnggǔ Zìzhìzhōu*) eli  **Bayingolin** tai joskus **Bayingol** on autonominen prefektuuri Kiinan Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen kaakkoisosassa. Prefektuurin pinta-ala on 472 472 neliökilometriä. Väkiluku vuonna 2010 oli 1,28 miljoonaa. Prefektuuri kattaa noin neljäsosan Sinkiangin alueesta, ja se on Kiinan suurin prefektuuritason alue. Prefektuurin päähallintopaikka on Korla, joka sijaitsee linnuntietä noin 260 kilometriä Xinjiangin pääkaupunki Ürümqistä etelälounaaseen.

## Historia

Uusia ja vanhoja rakennuksia alueen hallinnollisessa keskuksessa Korlassa.
Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri perustettiin 14. heinäkuuta 1954 neljästä Karasharin pohjoispuolella sijainneesta piirikunnasta. Tuolloin mongoleja oli noin 35 % alueen asukkaista. Mao Zedongin suuren harppauksen aikaan vuonna 1960 alueen hallinnollinen keskus siirrettiin Korlan kaupunkiin. Samalla autonomiseen prefektuuriin liitettiin poliittisten syiden takia 425 000 neliökilometriä Tarimin altaan aluetta, joka oli lähes kokonaan uiguurien asuttamaa. Vuonna 1979 Korla liitettiin Kiinan rautatieverkkoon.

## Hallinnollinen jako

Bayingolinin hallinnollinen jako.
Piirikuntatasolla Bayingolinin autonominen prefektuuri jaetaan yhteen piirikuntatason kaupunkiin, seitsemään piirikuntaan, sekä yhteen autonomiseen piirikuntaan (numerointi kuten oheisessa kuvassa):

Piirikuntatason kaupunki (1)
* 1. Korla

Piirikunnat (7)
* 2. Luntai (Bügür)
* 3. Yuli (Lopnur)
* 4. Ruoqiang (Qarkilik)
* 5. Qiemo (Qarqan/Cherchen)
* 6. Hejing
* 7. Hoxud (Heshuo)
* 8. Bohu (Bagrax)

Autonominen piirikunta (1)
* 9. Yanqin hui-kansan autonominen piirikunta

## Lue lisää

* Xinjiangin mongolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bayingolinin mongolien autonominen prefektuuri Wikimedia Commonsissa
# Turkin vaakuna

Turkin vaakuna
Turkin tasavallalla ei ole virallista, laissa määrättyä valtiontunnusta, mutta tähteä ja puolikuuta (turk. ay-yıldız) käytetään muun muassa turkkilaisissa passeissa, henkilökorteissa ja Turkin lähetystöissä ulkomailla.

Tähti ja puolikuu periytyvät Osmanivaltakunnan lipusta, mutta sirppi oli käytössä jo aikaisemmin Konstantinopolin vaakunana.

NäytäAasian vaakunat

* Afganistan
* Arabiemiirikunnat
* Armenia
* Azerbaidžan
* Bahrain
* Bangladesh
* Bhutan
* Brunei
* Etelä-Korea
* Filippiinit
* Georgia
* Indonesia
* Intia
* Irak
* Iran
* Israel
* Itä-Timor
* Japani
* Jemen
* Jordania
* Kambodža
* Kazakstan
* Kiina
* *Hongkong*
* Kirgisia
* Kuwait
* Kypros
* Laos
* Libanon
* *Macao*
* Malediivit
* Malesia
* Mongolia
* Myanmar
* Nepal
* Oman
* Pakistan
* *Palestiina*
* Pohjois-Korea
* Qatar
* Saudi-Arabia
* Singapore
* Sri Lanka
* Syyria
* Tadžikistan
* Taiwan
* Thaimaa
* Turkki
* Turkmenistan
* Uzbekistan
* Venäjä
* Vietnam

NäytäEuroopan valtioiden vaakunat

* Alankomaat
* Albania
* Andorra
* Armenia¹
* Azerbaidžan¹
* Belgia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Bulgaria
* Espanja
* Georgia¹
* Islanti
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kazakstan¹
* Kroatia
* Kreikka
* Kypros¹
* Latvia
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Norja
* Pohjois-Makedonia
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Suomi
* Sveitsi
* Tanska
* Tšekki
* Turkki¹
* Ukraina
* Unkari
* Yhdistynyt kuningaskunta
* Valko-Venäjä
* Vatikaanivaltio
* Venäjä¹
* Viro

¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio