# Turkkilaiset kielet

Turkkilaisten kielten puhujamääriä havainnollistava lohkojako:
  turkki
  azeri
  uzbekki
  kazakki
  uiguuri
  turkmeeni
  tataari
  kirgiisi
  kaškai
  baškiiri
  tšuvassi
  afšar
  karakalpak
  karatšai-balkaari
  jakuutti (saha)
  krimintataari
  Muut kielet
**Turkkilaiset kielet** ovat noin kolmekymmentä kieltä sisältävä kielikunta. Ne ovat läheistä sukua keskenään, sillä niiden uskotaan eriytyneen verrattain myöhään, ajanlaskun alun aikoina. Tämän vuoksi ymmärrettävyys kielten välillä voi olla niinkin merkittävä, että ne joissain tapauksissa voidaan lukea saman kielen eri murteiksi. Turkkilaisista kielistä tšuvassi ja jakuutti ovat ainoat, jotka eroavat selkeästi muista ryhmän kielistä.

Turkkilaiset kielet ovat varmuudella sukua vain keskenään: ne on joskus yhdistetty mongoli- ja tunguusikielten kanssa altailaiseksi kielikunnaksi, mutta tämä on jäänyt todistamattomaksi hypoteesiksi, ja näin turkkilaiset kielet nykykäsityksen mukaan muodostavat kielikunnan. Niitä puhuu moninainen ihmisten kirjo, noin 350 miljoonaa, laajalla alueella Itä-Euroopasta Siperiaan ja aina läntiseen Länsi-Kiinaan saakka. Turkkilaiset kielet ovat lähtöisin suppealta alueelta Keski-Aasiasta, josta ne levisivät laajalle alueelle varhaiselta keskiajalta alkaen.

Turkkilaiset kielet ovat agglutinoivia, ja niille on ominaista vokaaliharmonia. Turkkilaisiin kieliin on omaksuttu piirteitä erityisesti kiinasta, iranilais- ja arabikielistä. Turkkilaisista kielistä puolestaan on piirteitä kulkeutunut Kaakkois-Kiinaan ja Venäjän pohjoisimpiin osiin.

Turkologia eli turkkilainen filologia on turkkilaisiin kieliin ja kulttuureihin keskittyvä akateeminen tutkimuksen alue.

## Kirjaimistot

Yleisimmät turkkilaisten kielten käyttämät kirjaimet   Latinalainen   Kyrillinen   Persialais-arabialainen   Latinalainen & kyrillinen
Turkkilaisia kieliä kirjoitettiin alkuun riimukirjaimilla (𐱅𐰇𐰼𐰰, türk). Sen korvasi islamin omaksumisen jälkeen vuosisadoiksi arabialainen kirjaimisto. Tultaessa 1900-luvulle Turkin tasavalta omaksui latinalaisen kirjaimiston ja silloisen Neuvostoliiton turkkilaiset kansat puolestaan kyrillisen, joskaan ei omasta tahdostaan. Uiguuri käyttää edelleen arabialaista kirjaimistoa.

Turkkilaisten maiden neuvosto hyväksyi vuonna 2024 uuden yleisturkkilaisen latinalaisen aakkoston (Common Turkic Alphabet). Tämän tarkoitus on edesauttaa kirjoitettua kanssakäymistä kansojen välillä, jota arabialainen abjad aikaisemmin edusti.

## Luokittelu

Turkkilaiset kielet valtioiden virallisina kielinä (tummansininen), alueiden virallisina kielinä (sininen), alueiden enemmistökielinä (vaaleansininen) ja vähintään viidentuhannen henkilön turkkilaiskieliset vähemmistöt (punainen).
Turkkilaiset heimot ja kansat ja niiden kielet ovat sekoittuneet keskenään vuosisatojen aikana, minkä vuoksi kielten luokittelu on hyvin vaikeaa. Seuraavaan luokitteluun on yhdistetty kolme eri ryhmittelyä, jotka tässä on erotettu kapiteeli-, lihavoiduin ja kursivoiduin kirjaimin:

**Länsiturkkilaiset kielet** (luoteisturkkilaiset kielet, kiptšak-kielet)

* tataari (Keisarillisen Itä-Venäjän lingua franca)
	+ kazanin murre (assimiloinut Länsi-Siperian turkkilaiskansat)
	+ tiptärin murre (baškiirialueella)
	+ mišäärin murre (tataarimurteista lähimpänä alkuperäistä kiptšak-turkkia)
* baškiiri (lähes tataarin murre)

* kumykki
* karatšai & balkaari (yksi kieli mutta erilliset ortografiat)
* krimintataari
* karaiimi (karai)

* kazakki (Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)
* karakalpakki
* nogai (Balkanin tataarit voivat olla alun perin nogaita)
* kirgiisi (islamin omaksuttuaan erkanivat oirooteista, turkkilaistuneita mongoleja, Kiinan puolella arabialainen kirjaimisto)

**Pohjoisturkkilaiset kielet** (koillisturkkilaiset kielet)

* altai (oirootti) (buddhalaisuuden omaksuttuaan erkanivat kirgiiseistä)
* keltainen uiguuri
* teleutti
* tuva / sojootti / urjanhai
* tofa tofa(lari) / karagassi
* hakassi abakaaninmurteet (kutsutaan usein virheellisesti hakassiksi; ko murteista on yhdistetty kirjakieli, jonka nimi on myös hakassi)
* šoori / Etelä-Siperian tataari (assimiloineet suomalais-ugrilaisia)
* jakuutti (paljon tunguusivaikutusta)
* dolgaani (assimiloituneita nganasaneja)

**Eteläturkkilaiset kielet** (lounaisturkkilaiset kielet, oguz-kielet)

* turkki (Turkin tasavaltaa edeltävällä ajalla virallinen hallintokieli oli osmanin turkki, jota ei kuitenkaan käytetty puhekielenä)
* gagauzi (gagaussi) (paljon eteläslaavin vaikutusta)
* azeri (Kaukasuksen lingua franca)
* haladži (ehkä azerin murre)
* kaškai (läheinen sekä azerille että turkmeenille)
* turkmeeni

**Itäturkkilaiset kielet** (kaakkoisturkkilaiset kielet, karluk-kielet)

* uiguuri
* uzbekki (assimiloinut kiinalaisia ja arabeja, Keski-Aasian lingua franca)
* salaari

**Bolgaarikielet tšuvassi (välittävä kielimuoto mongolikielten suuntaan, vaikutusta suomalais-ugrilaisista kielistä ja toisista turkkilaiskielistä)

## Vertailua kielten välillä

Turkkilaiset kielet jakavat paitsi samanlaisia kieliopillisia rakenteita, myös runsaasti yhteistä sanastoa. Se koostuu pääosin muinaisturkkilaisista sanoista sekä lukuisista arabian ja persian lainasanoista.

### Esimerkkejä yhteisestä muinaisturkkilaisesta sanastosta:

#### Numerot 1–10

| Turkki | Azeri | Uzbekki | Kirgiisi | Kazakki | Tataari | *Suomi* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| bir | bir | bir | бир
bir | бір / bir | бер
ber | "yksi" |
| iki | iki | ikki | эки
eki | екі
eki | ике
ike | "kaksi" |
| üç | üç | uch | үч
üç | үш
üş | өч
öç | "kolme" |
| dört | dörd | to'rt | төрт
tört | төрт
tört | дүрт
dürt | "neljä" |
| beş | beş | besh | беш
beş | бес
bes | биш
biş | "viisi" |
| altı | altı | olti | aлты
altı | алты
altı | алты
altı | "kuusi" |
| yedi | yeddi | jetti | жети
ceti | жеті
jeti | җиде
cide | "seitsemän" |
| sekiz | səkkiz | sakkiz | сегиз
segiz | сегіз
segiz | сигез
sigez | "kahdeksan" |
| dokuz | doqquz | to'qqiz | тогуз
toguz | тоғыз
toğız | тугыз
tuğız | "yhdeksän" |
| on | on | o'n | он
on | он
on | ун
un | "kymmenen |

#### Muuta sanastoa

| Turkki | Azeri | Uzbekki | Kirgiisi | Kazakki | Tataari | *Suomi* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ev | ev | uy | үй
üy | үй
üy | өй
öy | "koti" |
| ata | ata | ota | ата
ata | ата
ata | ата
ata | "isä" |
| anne | ana | ona | эне
ene | ana | ана
ana | "äiti" |
| oğul | oğul | o'g'il | уул
uul | ул / ұғыл
ul / uğıl | ул / угыл
ul / uğıl | "poika" |
| kız | qız | qiz | кыз
qız | qız | кыз
qız | "tyttö" |
| söz | söz | so'z | сөз
söz | söz | сүз
süz | "sana" |
| dil | dil | til | тил
til | тіл
til | тел
tel | "kieli" |
| kış | qış | qish | кыш
qış | қыс
qıs | кыш
qış | "talvi" |
| su | su | suv | суу
suu | су
su | су
su | "vesi" |
| taş | daş | tosh | таш
taş | тас
tas | таш
taş | "kivi" |
| ben | mən | men | мен
men | мен
men | мин
min | "minä" |
| benim | mənim | mening | менин
menin | менің
meniñ | минем
minem | "minun" |
| biz | biz | biz | биз
biz | біз
biz | без
bez | "me" |
| bizim | bizim | bizning | биздин
bizdin | біздің
bizdiñ | безнең
bezneñ | "meidän" |

### Esimerkkejä yhteisestä arabialais-persialaisesta sanastosta:

| Turkki | Azeri | Uzbekki | Kirgiisi | Kazakki | Tataari | *Suomi* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hoş geldiniz! | xoş gəlmisiniz! | xush kelibsiz! | кош келдиңиз!
qoş keldiñiz! | қош келдіңіз!
qosh keldiñiz! | хуш килдегез!
xuş kildegez! | "tervetuloa!"
(monikko / teitittely) |
| selam! | salam! | salom! | салам!
salam! | салам!
salam! | сәлам!
səlam! | "tervehdys!" |
| cuma | cümə | juma | жума
cuma | жұма
cuma | җомга
comğa | "perjantai" |
| dünya / alem | dünya / aləm | dunyo / olam | дүйнө
düynö | дүние / әлем
dünie / älem | дөнья / галәм
dönya / ğaləm | "maailma" |
| her | hər | har | ар
ar | әр
är | һәр
hər | "jokainen" |
| saat | saat | soat | саат
saat | сағат
sağat | сәгать
səğət | "aika / kello" |
| mümkün | mümkün | mumkin | мүмкүн
mümkün | мүмкін
mümkin | мөмкин
mömkin | "mahdollinen" |
| doğal / tabii | təbii | tabiiy | табиғи
tabiği | табиғи
tabiği | табигый
tabiği | "luonnollinen" |
| tarih | tarix | tarix | тарых
tarıx | тарих
tarih | тариһ
tarih | "historia" |
| kitap | kitab | kitob | китеп
kitep | кітап
kitap | китап
kitap | "kirja" |
| hizmet | hidmət | xizmat | кызмат
qızmat | қызмет
qızmet | хезмәт
xezmət | "työ[nteko]" |
| ümit | ümid | umid | үмүт
ümüt | үміт
ümit | өмет
ömet | "toivo" |

## Katso myös

* Indouralilaiset kielet
* Uralilais-altailaiset kielet

## Huomautuksia

## Lähteet

* Jaakko Anhava. *Maailman kielet ja kielikunnat*. Gaudeamus, [Helsinki] 1998. s. 137–143. ISBN 951-662-734-X

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turkkilaiset kielet Wikimedia Commonsissa

* Wikipedia azeriksi
* Wikipedia kazakiksi
* Wikipedia kirgiisiksi
* Wikipedia tataariksi
* Wikipedia turkiksi
* Wikipedia turkmeeniksi
* Wikipedia uzbekiksi

NäytäTurkkilaiset kielet

* azeri
* baškiiri
* dolgaani
* gagauzi
* hakassi
* haladži
* jakuutti
* karaiimi
* karakalpakki
* karatšai-balkaari
* kaškai
* kazakki
* krimintataari
* kumykki
* nogai
* salaari
* šoori
* tataari
* tofa
* tšuvassi
* turkki
* turkmeeni
* tuva
* uiguuri
* uzbekki