Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kielihistoria

**Kielihistoria** (myös **historiallinen kielitiede**, **diakroninen kielitiede**) on kielitieteen osa-alue, joka tutkii muun muassa äänne- ja muoto-opin, sanaston, sanojen etymologian ja sananmuodostuksen kautta sitä, miten kielet muuttuvat ajan kuluessa. Se oli kielitieteen hallitseva osa-alue 1700–1800-lukujen taitteesta aina 1900-luvun alkuun, joissakin maissa, kuten Suomessa, pidempäänkin.

## Historiaa

Käsitys kielten keskinäisistä sukulaisuussuhteista on vanha. Monissa vanhoissa uskonnoissa näkyy merkkejä kielen alkuperään ja eri kielten keskinäisiin suhteisiin liittyvästä epätieteellisestä ajattelusta, esimerkiksi Raamatun tarina Baabelin tornista ja sen jälkeisestä kielten sekaannuksesta. Varhaisessa kielitieteessä ei kuitenkaan juurikaan tutkittu kieliä vertaillen, vaan useimmiten käytettiin yhtä kanonista, tavallisesti latinan, kieliopin mallia muidenkin kielten kuvauksiin.*lähde?*

Vasta renessanssiaikana kielten vertailu alkoi yleistyä. Siihen oli luultavasti syynä kansanlatinoiden kehittyminen nykyisiksi romaanisiksi kieliksi, mitä saattoi säilyneestä kirjallisuudesta helposti havainnoida. Aiempina aikoina ei yksinkertaisesti ollut ollut käytettävissä elävää todistusaineistoa kielen muutoksesta näin pitkältä aikaväliltä. Renessanssissa ensimmäinen ajatus oli pyrkiä osoittamaan eri kielten suhde Raamatun kieliin, kreikkaan ja hepreaan. Yleisesti tehtiin kaksi perustavanlaatuista virhettä: Yhtäältä oletettiin, että kaikki kielet olisivat peräisin Raamatun kielistä, kuten Baabelin tarina tuntui väittävän ja toisaalta ei ymmärretty kaikkien kielten muuttuvan, vaan hyvin pitkään etsittiin alkukieltä nykyhetkellä puhuttujen kielten joukosta.*lähde?*

Nykyisenlaisen historiallis-vertailevan menetelmän ensimmäinen edustaja vaikuttaisi olleen unkarilainen jesuiittamunkki János Sajnovics, joka vuonna 1770 kykeni vertailevalla menetelmällä osoittamaan unkarin, suomen ja saamen kielten sukulaisuussuhteen. Kansainvälisesti tunnetumpi merkkipaalu on kuitenkin englantilaisen sir William Jonesin Bengalin Asiatic Societyssa vuonna 1786 pitämä esitelmä, jossa hän kykeni samalla menetelmällä osoittamaan läntisen ja itäisen antiikin suurten kulttuurikielten, latinan, kreikan ja sanskriitin sukulaisuuden.

## Lähteet
# Keskusvallat

| Keskusvallat |
| --- |
|  Keskusvallat syksyllä 1915. |
| Perustettu | 1914 |
| Lakkautettu | 1918 |
| Tyyppi | sotilasliitto |
| Jäsenet |  Saksan keisarikunta  Itävalta-Unkari  Osmanien valtakunta (lokakuusta 1914)  Bulgarian kuningaskunta (lokakuusta 1915) |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Keskusvallat** viittaa maihin, jotka taistelivat ympärysvaltoja vastaan ensimmäisessä maailmansodassa.

## Historia

### Tausta

Saksa ja Itävalta-Unkari solmivat kaksiliiton Venäjän sotilaallista uhkaa vastaan vuonna 1879. Italia liittyi mukaan vuonna 1882, jolloin kolme valtiota muodostivat yhdessä kolmiliiton, joka oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskan sotilaallista uhkaa vastaan.

### Liittolaiset sodan aikana

Ensimmäisen maailmansodan aikaan sotilasliiton nimeksi tuli keskusvallat, koska maat sijaitsivat tärkeimpien ympärysvaltojen eli Ison-Britannian, Ranskan ja Venäjän välissä. Keskusvaltoihin liittyivät Osmanien valtakunta 29. lokakuuta 1914 ja Bulgarian kuningaskunta 14. lokakuuta 1915.

Italia solmi 26. huhtikuuta 1915 ympärysvaltojen kanssa salaisen liittoutumissopimuksen, jolla Italia saisi Itävalta-Unkarilta Etelä-Tirolin ja sen mukana Itävallan saksankielisiä alueita Brennerin solaan asti sekä Triesten, Gorizian, Istrian niemimaan ja pohjoisen Dalmatian rannikon. Italia erosi keskusvalloista 4. toukokuuta 1915 ja liittyi ympärysvaltojen puolelle julistettuaan sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta 1915.

Saksa ja Itävalta-Unkari solmivat 22. lokakuuta 1917 liittosopimuksen, joka poisti saksalaisilta huolen Itävalta-Unkarin mahdollisesta erillisrauhasta. Saksa tarjosi sopimuksessa Itävalta-Unkarille apua Italiaa vastaan ja sai vastineeksi Itävalta-Unkarin mukaan tavoittelemaansa Keski-Euroopan yhteisöön. Kahta päivää myöhemmin Saksan ja Itävalta-Unkarin armeijat aloittivat yhdessä suurhyökkäyksen Italian rintamalla.

Bulgaria solmi aselevon ympärysvaltojen kanssa 28. syyskuuta, Osmanien valtakunta 30. syyskuuta, Itävalta-Unkari 3. marraskuuta, Saksa 11. marraskuuta ja Unkari vielä erikseen 13. marraskuuta 1918.

## Keskusvallat johtajineen

* Saksan keisarikunta, keisari Vilhelm II
* Itävalta-Unkari, keisari Frans Joosef I
* Osmanien valtakunta, sulttaani Mehmet V
* Bulgarian kuningaskunta, tsaari Ferdinand I

## Lähteet

* Ensimmäinen maailmansota *5.uta.fi*. Arkistoitu 6.8.2020. Viitattu 26.7.2020.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskusvallat Wikimedia Commonsissa
# archive.today

| archive.today |
| --- |
|  |
|  |
| Verkkosivusto | archive.today |
| Avattu | 2012 |
| Nykyinen tila | aktiivinen |
| Infobox OK |

**archive.today** (ennen **archive.is**) on vuonna 2012 käynnistetty sivusto, joka toimii digitaalisena aikakapselina. Sivustolla voi tallentaa haluamansa verkkosivun sen hetkisen sisällön archive.todayn verkkoarkistoon ja tehdä hakuja aiemmin tallennetuista verkkosivuista.

Palvelun ylläpitäjä esti palvelun toimimisen Suomessa heinäkuussa 2015 ennaltaehkäistäkseen selkkauksia Suomen viranomaisten kanssa. Esto päättyi kuitenkin helmikuussa 2016.*lähde?*

Tammikuussa 2019 sivusto alkoi käyttämään archive.is-verkkotunnuksen sijaan archive.today-tunnusta.

Palvelu on järjestänyt palvelunestohyökkäyksen bloginkirjoittajaa kohtaan, joka kirjoitti vuonna 2023 palvelun ylläpitäjästä. Tapauksen johdosta Wikipedia on pohtinut palvelun luotettavuutta ja mahdollisia jatkotoimia. Englanninkielinen Wikipedia kertoi 20. helmikuuta 2026 asettavansa Archive.todayn estolistalle, kun todettiin palvelun ylläpitäjien muokanneen arkistossa olevia sivuja.

## Katso myös

* Wayback Machine
* Digitaalinen pitkäaikaissäilytys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* archive.today-sivusto
# Hakurobotti

**Hakurobotti** (engl. *web crawler*) on bottiohjelma, joka hakee selaimen tapaan webin palvelimilla olevia verkkosivuja, ja indeksoi eli tallentaa niistä tiedonhakua varten tiettyjä kenttiä. Robotin tallentamien tietojen pohjalta luodaan tai päivitetään tietokanta, josta Internetin käyttäjä voi tehdä hakuja.

Robotti voi käydä läpi kaikkia palvelimia tai vain esimerkiksi suosituimpien palvelimien dokumentteja. Robotit voivat indeksoida koko tekstin tai otsikon ja pari ensimmäistä lausetta tai URL-osoitteet tai META-elementin. Ne poistavat tekstistä yleiset sanat (prepositiot, artikkelit jne.) ja sanojen päätteet ja muodostavat tietokannan, jossa jokainen termi viittaa ko. termiin viittaavaan dokumenttiin.

Koska jotkin hakurobotit antavat liian paljon linkkejä, on kehitetty rypästäviä eli klusteroivia hakurobotteja, jotka eivät ilmoita samaa linkkiä kahdesti ja jotka ryhmittelevät hakemansa linkit.

Hakurobottien toimintaa voidaan rajoittaa robots.txt-tiedostolla. Tunnettujen hakukoneiden hakurobotteja voidaan sen avulla estää hakemasta yksittäisiä verkkosivuja, niitä sisältäviä hakemistoja tai kaikkia verkkotunnuksella olevia sivuja.

Jotkin tunnetut botit eivät noudata robots-sääntöjä vaan haravoivat (*web scraping*) verkkosivujen sisältöä säännöistä huolimatta. Tätä vastaan on kehitetty "tervahautoja", jotka jumiuttavat botin ja sille voidaan syöttää hölynpölyä, joka myrkyttää tekoälymallit. Bottien kehittäjät puolestaan pyrkivät keksimään vastakeinoja. Tekoälybotit ovat verkkopalveluiden tarjoajille ongelma, koska ne vievät paljon verkkokaistaa eivätkä ne huomioi tekijänoikeuksia.

## Tunnettuja hakurobotteja

* Scooter
* Googlebot
* Slurp
* Teoma
* MSNbot
* Heritrix

## Lähteet
# DuckDuckGo

| DuckDuckGo |
| --- |
|  |
|  |
| Verkkosivusto |  |
| Kaupallinen | Kyllä |
| Tyyppi | Hakukone |
| Rekisteröinti | Ei |
| Omistaja | Duck Duck Go, Inc. |
| Luonut | Gabriel Weinberg |
| Avattu | 25. syyskuuta 2008 |
| Similarweb-sija | 34. (kesäkuu 2022) |
| Nykyinen tila | Aktiivinen |
| Infobox OK |

**DuckDuckGo** on hakukone, joka painottaa yksityisyyttä eikä kerää dataa käyttäjiltä. Se käyttää hakuihinsa oman hakurobottinsa lisäksi useita eri lähteitä, muun muassa joukkoutettuja verkkosivuja, kuten Wikipediaa.

Hakukone on kirjoitettu Perlillä ja sen palvelimet toimivat nginx:llä, FreeBSD:llä ja Ubuntulla.

DuckDuckGo perustuu enimmäkseen suurten hakukoneiden (kuten Microsoftin hakumoottoria käyttävien Yahoon ja Bingin) ohjelmointirajapintoihin, ja sitä on siksi luonnehdittu "hybridihakukoneeksi".

## Historia

Yhdysvaltalainen yrittäjä Gabriel Weinberg perusti DuckDuckGon, alun perin omarahoitteisesti, vuonna 2008. Yritys on saanut sittemmin rahoitusta muualtakin.

DuckDuckgo on kasvanut tasaisesti. Aikaisimmassa saatavilla olevassa datassa vuoden 2010 huhtikuulta vierailuja oli keskimäärin 39 tuhatta päivässä. Huhtikuussa 2013 sivulla vierailtiin DuckDuckGon omien verkkoliikennetilastojen mukaan keskimäärin 1,7 miljoonaa kertaa päivässä. Marraskuussa 2015 hakuja oli keskimäärin yli 10 miljoonaa per päivä.

## Ominaisuudet

DuckDuckGon hakutulokset on kerätty "yli 400" lähteestä, joihin kuuluvat Yahoo/Bing-hakukoneiden ohella Wikipedia, Wolfram Alpha ja DuckDuckGon oma hakurobotti (DuckDuckBot). Lisäksi se käyttää dataa Wikipedian kaltaisilta joukkoitetuilta verkkosivuilta näyttääkseen hakuun liittyvää tietoa suoraan hakusivulla.

DuckDuckGo luonnehtii itseään hakukoneeksi, joka asettaa yksityisyyden etusijalle eikä säilytä käyttäjien IP-osoitteita tai käyttäjädataa, ja käyttää evästeitä vain tarvittaessa. Weinbergin mukaan "Oletusarvoisesti DuckDuckGo ei kerää eikä jaa henkilökohtaisia tietoja. Siinä on tietosuojakäytäntömme pähkinänkuoressa." Koska käyttäjiä ei profiloida, kaikille käyttäjille näytetään samat tulokset eivätkä aiemmat haut vaikuta siihen, mitä tuloksia käyttäjä saa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* DuckDuckGo
# Meritiede

Termohaliinikierto valtamerissä.
**Meritiede** eli **oseanografia** (kreikan *okeanos*, maailmaa ympäröinyt meri) pyrkii ymmärtämään ja kvantitatiivisesti ennustamaan merten ilmiöitä. Meret ovat vesimassa, joka peittää noin kaksi kolmasosaa maapallon pinnasta. Meritiede on monitieteinen ala. Merten ilmiöiden selittäminen vaatii usein sekä fysikaalista, kemiallista että biologista tarkastelua. Yleensä meritiede jaetaan fysikaaliseen, kemialliseen, biologiseen, meteorologiseen ja geologiseen meritieteeseen.

Meritieteen osa-alueita:

* Fysikaalinen meritiede
* Kemiallinen meritiede
* Meribiologia
* Merigeologia
* Meteorologinen meritiede

 **Vesi ympäristössä**

Vettä tutkivat tieteet

Hydrobiologia
Limnologia
Meritiede

Aiheeseen liittyvää

Hulevesi
Rehevöityminen
Sedimentti
Valuma-alue
Vesimuodostuma
Vesistö

Joet ja järvet

Joen uoma
Järvityyppi
Koski
Suisto
Suolajärvi

Meret

El Niño
Merivirta
Trooppinen hirmumyrsky

* n
* k
* m

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meritiede Wikimedia Commonsissa

## Kirjallisuutta

* Myrberg, Kai & Leppäranta, Matti: *Meret: Maapallon siniset kasvot*.  Helsinki:  Ursa, 2014.  ISBN 978-952-5985-20-7
# Topografia

Esimerkki topografisesta kartasta korkeuskäyrineen
**Topografia** tarkoittaa maan pinnanmuotojen yksityiskohtaista kuvaamista. Muodot esitetään yleensä kartalla korkeuskäyrien avulla, joskus myös varjostamalla tai värittämällä eri korkeudella olevat alueet eri väreillä. Topografiaan voidaan liittää myös maanpinnan laatu (metsää vai peltoa); jos halutaan rajoittua pelkästään korkeussuhteiden kuvaamiseen, tätä voidaan kutsua *orografiaksi*.

Topografiasta saadaan tietoa joko paikan päällä korkeusmittarilla ja takymetrillä tai nykyisin yhä useammin GPS-laitteistolla, tai sitten kaukokartoituksen keinoin.

## Katso myös

* Maisemamaalauksen sanastoa
* Orografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Topografia Wikimedia Commonsissa
# Gaspard Monge

Gaspard Monge
**Gaspard Monge** (9. toukokuuta 1746 Beaune, Ranska – 28. heinäkuuta 1818 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, joka tunnetaan deskriptiivisen geometrian keksijänä.

Mongen vanhemmat olivat Jacques Monge ja Jeanne Rousseaux. Lapsena Gaspard Monge kävi koulua Beaunessa kahden veljensä kanssa ja myöhemmin, vuodesta 1762 vuoteen 1764 Lyonissa. Lyonissa hänestä tuli fysiikan opettaja vain 17-vuotiaana.

Myöhemmällä iällään Monge loi perustan deskriptiiviselle geometrialle toimiessaan piirtäjänä
Mézièresin École royale du génie -oppilaitoksessa. Koska koulu oli tarkoitettu aatelisille, ei Monge saanut varsinaisesti opiskella laitoksessa. Myöhemmin vuonna 1769 Monge palkattiin kuitenkin opettajaksi kouluun.

Monge toimi aktiivisesti Ranskan suuren vallankumouksen eteen ja muun muassa toimi vuosina 1792–1793 laivastoministerinä. Hän oli myös perustamassa École polytechniqueä ja sen edeltäjää, École normalea, joissa hän myös opetti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gaspard Monge Wikimedia Commonsissa
# Tähtitieteellinen vertausjärjestelmä

**tähtitieteellinen vertausjärjestelmä** (engl. *celestial reference system*) on kolmiulotteinen vertausjärjestelmä, jonka asento on sidottu ekstragalaktisiin radiolähteisiin ja joka ei siten osallistu Maan pyörimisliikkeeseen.

Ekstragalaktiset radiolähteet ovat kvasaareita eli aktiivisten galaksien ytimiä. Ekstragalaktinen tarkoittaa Linnunradan ulkopuolista. Tähtitieteellistä vertausjärjestelmää käytetään tähtitieteellisten kohteiden paikkojen ilmoittamiseen ja satelliittien ratojen laskemiseen. Yhteys Maahan kiinnitettyyn Kansainväliseen terrestriseen vertausjärjestelmään saadaan Maan asentoparametrien (EOP, Earth Orientation Parameters) välityksellä.

Kansainvälinen tähtitieteellinen vertausjärjestelmä ICRS (International Celestial Reference System) on määritelty Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (IAU, International Astronomical Union) päätöslauselmassa vuodelta 1997. Sen origona on aurinkokunnan massakeskipiste ja sen orientointi on määritetty ekstragalaktisten radiolähteiden (kvasaarien) suhteen. Origona voidaan käyttää myös Maan massakeskipistettä, mikäli tarkoituksena on kuvata esimerkiksi Maata kiertävien satelliittien ratoja.

## Katso myös

* Tähtitieteellinen vertauskehys
# Gravitaatiopotentiaali

**Gravitaatiopotentiaali** on fysiikan käsite. Siihen liittyy tietyn kappaleen massa. Massaan vaikuttava Newtonin gravitaatiolaki voidaan esittää Poissonin yhtälön avulla, jolloin on kyseessä gravitaatiopotentiaalin ja massatiheyden suhde. Kappaleiden keskinäiseen vetovoimaan liittyy potentiaalienergia, joka on suhteellinen kappaleiden etäisyyteen. Vetovoimaan liittyy myös gravitaatiovakio, joka määritetään mittaamalla. Jos määritetään kahden keskenään vuorovaikutuksessa olevien kappaleiden painovoima, saadaan määritettyä potentiaalienergiafunktio.

## Lähteet
# Amerigo Vespucci

Amerigo Vespucci
Amerigo Vespuccin patsas Firenzessä.
 **Italialaiset tutkimusmatkailijat**

Näytä
Pohjois-Amerikka

* Giovanni da Verrazzano

Näytä
Väli-Amerikka ja Karibia

* Amerigo Vespucci

Näytä
Afrikan länsipuoleiset saaret

* Alvise Cadamosto
* Lancelotto Malocello

Näytä
Aasia

* Matteo Ricci
* John Carpini
* Niccolò Da Conti

**Amerigo Vespucci** (9. maaliskuuta 1454 – 22. helmikuuta 1512) oli italialainen löytöretkeilijä, joka teki vuosina 1497–1504 useita purjehduksia Keski- ja Etelä-Amerikkaan. Hän oli ensimmäinen, joka kutsui Amerikkaa uudeksi mantereeksi, minkä seurauksena Amerikka nimettiin hänen mukaansa.

## Elämäkerta

Vespucci syntyi Firenzen seudulla sijaitsevassa kylässä. Osa lähteistä ilmoittaa syntymävuodeksi 1454, osa 1451. Vespucci opiskeli luonnontiedettä ja työskenteli Firenzeä johtaneen Medicin suvun omistamissa yrityksissä.

Medicit työllistivät Vespuccia yli 20 vuoden ajan. Vuonna 1492 hänet lähetettiin Sevillaan Espanjaan johtamaan Medicien kauppapankki- ja varustamotoimintaa. Vespucci varusti Kristoffer Kolumbuksen toista ja kolmatta retkikuntaa vuosina 1493 ja 1498. Omien väitteidensä mukaan Vespucci oli myös mukana Kolumbuksen toisella matkalla tarkkailijana ja teki vuonna 1497 oman tutkimusmatkansa Cádizista Etelä-Meksikoon, Floridaan ja Pohjois-Carolinaan. Vuonna 1499 hän purjehti Brasilian rannikolle Cape São Roqueen hiukan päiväntasaajan eteläpuolelle ja tutki Etelä-Amerikan pohjoisrannikkoa ja Amazonin suuta.

Vuonna 1501 Vespucci johti Portugalin kuningas Emanuel I:n valtuuttamana retkikuntaa Itä-Brasiliaan. Cape São Roquesta Vespucci jatkoi rannikkoa pitkin etelään ja saapui vuoden 1502 ensimmäisenä päivänä Rio de Janeiroksi nimeämäänsä luonnonsatamaan. Hän kertoi myös löytäneensä Río de la Plata -joen suun ja purjehtineensa Patagonian rannikkoa etelään aina 50. leveysasteelle saakka. Hän saattoi jopa nähdä Etelä-Georgian saaren eteläisen napapiirin tuntumassa.

Palattuaan Eurooppaan syyskuussa 1502 Vespucci muutti Espanjaan ja sai maan kansalaisuuden. Vuonna 1508 Espanjan kuningas Ferdinand II nimitti hänet johtavaksi *piloto mayoriksi*. Vespucci kuoli malariaan vuonna 1512.

Vespucci on jäänyt historiaan lähinnä siksi, että hän käytti Amerikasta ensimmäisenä nimitystä ”Uusi maailma” ja arveli uusien maiden muodostavan oman mantereensa. Saksalainen kartografi Martin Waldseemüller käytti Vespuccin matkakuvauksia teoksessaan *Cosmographia Introductio* (1507) ja nimesi uuden mantereen Vespuccin etunimen latinankielisen muodon mukaan Amerikaksi (*America*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amerigo Vespucci Wikimedia Commonsissa
# Korkeus

**Korkeus** on kohteen tai välimatkan pystysuuntainen mitta pohjasta huippuun. Se määritellään tarkasteltavan koordinaatiston mukaisesti. Useimmiten pystysuunnaksi valitaan Maan painovoiman suunta. Jos mitta otetaan muussa kuin pystysuunnassa, sitä kutsutaan pituudeksi tai leveydeksi. SI-järjestelmän mukainen korkeuden yksikkö on metri. Avaruudessa ei voida aina määritellä pystysuuntaa, jolloin kolmiulotteisen kappaleen pituus, leveys ja korkeus valitaan mielivaltaisesti. Korkeuden tunnus on yleensä *h*.

## Korkeus geotieteissä

Geometrisesti korkeus voidaan laskea kohtisuoraan jostakin vertausellipsoidista normaalia pitkin. Tämä korkeus tunnetaan *ellipsoidisena korkeutena* ja *geodeettisena korkeutena*. Fysikaalisiin korkeuksilla sen sijaan pyritään siihen että vesi ei virtaisi mihinkään suuntaan samalla korkeudella. Ne johdetaan Maan painovoimakentän potentiaalieroista. Näitä korkeuksia ovat ortometrinen korkeus, normaalikorkeus ja dynaaminen korkeus. Painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea vaaituksella määritetystä geopotentiaaliluvusta tai kolmiulotteisella paikanmäärityksellä yhdistettynä geoidimalliin.

## Katso myös

* Korkeus geometriassa
* Luettelo maailman korkeimmista vuorista
* Luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista
* Absoluuttinen korkeus
# Rocket Lab

| Rocket Lab USA |
| --- |
|  |
| ISIN | US7731211089 |
| Perustaja | Peter Beck |
| Toimitusjohtaja | Peter Beck |
| Kotipaikka | Long Beach, Kalifornia, Yhdysvallat |
| Toimiala | avaruusteknologia |
| Tuotteet | mm. rakettilaukaisut kantoraketit rakettimoottorit |
| www.rocketlabusa.com |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Rocket Lab USA, Inc.** on avaruustoiminta-alan yhtiö, joka on keskittynyt pienten kuormien laukaisuun Maan kiertoradalle. Perinteisesti pienet hyötykuormat kuten nanosatelliitit laukaistaan isompien hyötykuormien ohessa, jolloin ne ovat esimerkiksi aikataulun ja kiertoradan suhteen toissijaisessa asemassa.

Rocket Labin perusti vuonna 2006 sen nykyinen CEO ja CTO Peter Beck. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Yhdysvalloissa, mutta muiden muassa laukaisukeskus on Uudessa-Seelannissa. Laukaisukeskus Rocket Lab Launch Complex 1 avattiin virallisesti 2016.

Yhtiön ensimmäinen kantoraketti Electron kykenee laukaisemaan 150 kg:n kuorman 500 km SSO:lle. Kaksivaiheinen raketti käyttää molemmissa vaiheissa yhtiön kehittämää Rutherford-rakettimoottoria, jonka ajoaine on LOX/RP-1. Erityistä uutta moottoreissa on sähkömoottoritoimiset pumput. Raketin lennon aikana jo tyhjenneet akut tiputetaan kyydistä. Rocket Lab kehittää Electron-raketin ensimmäisen vaiheen talteenottoa; marraskuussa 2020 onnistui ensimmäisen kerran hallittu laskeutuminen.

## Historia

Rocket Labin perusti vuonna 2006 Peter Beck.

Laukaisukeskus Rocket Lab Launch Complex 1 avattiin virallisesti 26. syyskuuta 2016 UTC.

Rocket Labin ensimmäinen raketti oli Atea-1, kerran laukaistu suborbitaalinen luotainraketti. Laukaisu 20. marraskuuta 2009 onnistui sinänsä testinä, mutta raketin lentokorkeus jäi epävarmaksi. Yhtiön oman arvion mukaan se saavutti avaruuden 100 km:n rajan mutta mitattua varmennusta tälle ei saatu. Tämän jälkeen yhtiö alkoi kehittämään Electron-rakettia. Alun alkaen sen ensilento oli tarkoitus olla 2015 mutta koelento toteutui lopulta 25. toukokuuta 2017. Lennolla testattiin onnistuneesti ensimmäisen vaiheen toiminta, vaiheiden irrotus, toisen vaiheen sytytys sekä hyötykuormaa suojaavan nokkakartion irrotus. Raketti ei kuitenkaan saavuttanut kiertorataa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
# Gyroskooppi

Naulan päällä pyörivä gyroskooppi
**Gyroskooppi** on nopeasti pyörivä pyörä, joka on ripustettu
kardaanisen rengassysteemin sisälle, siten että ripustuksen kääntäminen ei käännä pyörää. Pyörimismäärän säilymisen vuoksi pyörä säilyttää asentonsa. Gyroskooppeja käytetään asennon mittaamiseen ja asennon vakauttamiseen. Myös muulla tavalla toteutettuja laitteita kutsutaan gyroskoopeiksi.

Sen keksi ranskalainen heiluristaan tunnettu fyysikko Léon Foucault vuonna 1852.

## Käyttö

Foucault kehitti gyroskoopilla keinon todistaa maan pyöriminen. Gyroskooppia käytetään myös laivojen keinumisen vaimentimien ohjaamiseen. Gyroskooppi tunnistaa laivan keinumisen ja ohjaa vakautuseviä niin, että keinuminen vaimenee. Nopean pyörähdyksensä ja
pyörähdysmomentin säilymisen ansioista sen akselin suunta avaruudessa
säilyy.

Gyroskooppeja käytetään muun muassa hyrräkompasseissa, gyroteodoliiteissa, uusissa älypuhelimissa, sekä Nintendon Nintendo 3DS:ssä. Inertianavigointilaitteet eivät olisi mahdollisia ilman gyroskooppeja - niiden avulla laite tunnistaa asentonsa.

Gyroskoopin toimintaperiaate
## Perinteisen gyroskoopin toimintaperiaate

Gyroskoopin toiminta perustuu liikkeen säilymisen lakiin. Massallisten kappaleiden liikenopeuden ja -suunnan muutosta vastustaa massan hitaus. Myös kappaleiden pyörimisliike pyrkii säilymään. Hyrräliikkeestä sekä muista mekaanisen liikkeen ominaisuuksista löytyy lisää tietoa mekaniikan ja dynamiikan oppikirjoista, kyseessä ei ole mikään painovoimaa vastustava ilmiö. Ellei tasapainottelevalla leluhyrrällä olisi tukipistettä, ei se pystyisi estämään itseään kaatumasta.

Kun pyörivää kappaletta (esimerkiksi hyrrää) kallistetaan, se kääntyy ympäri akselia, joka on kohtisuorassa kallistusakselia vasten. Nämä kulmat voidaan yhdistää muistisääntöön, jossa nostetaan oikean, nyrkkiin puristetun käden peukalo ylös esittämään hyrrän pyörimisakselia. Kun etusormella osoitetaan eteenpäin ja keskisormella vasemmalle, kuvaa etusormi sitä akselia, jonka ympäri hyrrää kääntämällä se kääntyy keskisormen osoittaman akselin ympäri.

Polku- ja moottoripyörien pystyssä pysyminen selitetään usein hyrräliikkeen ansioksi: pyörivä pyörä pyrkii kääntymään kallistuksen vastaiseen suuntaan ja pitämään täten kulkuneuvoa pystyssä. Hyrrävoiman osuus pystyssä pysymiseen ei ole kuitenkaan merkittävä. Tutkimuksissa hyrrävoima on voitu kumota tai kääntää päinvastaiseksi ja polkupyörä pysyy silti hyvin pystyssä.

## Muita gyroskooppeja

Nykyisin käytetään myös niin sanottuja lasergyroja eli lasergyroskooppeja, joissa laservalo kulkee kahdessa vastakkaisessa suunnassa. Kuituoptisissa gyroskoopeissa puolestaan tarkkaillaan valon kulkua eri suuntiin kuitusilmukassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rotationsapparat, Nordisk familjebok, Uggleupplagan. Osa 23. Nordisk familjeboks förlag 1916 (ruotsiksi)