Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# CDMA

*CDMA voi myös tarkoittaa kokonaista 2G-matkapuhelinjärjestelmää (vrt. GSM), jossa radiotien kanavointitekniikka on CDMA (IS-95).*
 **Koodaus ja modulointi**

audio, video, puhe, tieto

koodausmenetelmät

kanavanvaraus eli kanavointi

* FDMA, TDMA, CDMA
* CSMA/CD (Ethernet)
* CSMA/CA (802.11)

modulointi

* kantoaalto (mm. sähkötys)
* AM (DSB-SC, SSB)
* FM (FSK, GMSK)
* PM (mm. PSK, QAM)
* FHSS, DSSS (eivät tarvitse kanavointia)

siirtotie

* radio
* kaapeli (koaksiaali, Cat5, valokuitu)

* n
* k
* m

**CDMA** (lyhenne sanoista *code-division multiple access*) eli **koodijakokanavointi** on yksi radiotien kanavanvaraustekniikoista. Koodijakokanavointia käytetään laajakaistaisissa järjestelmissä.

CDMA-kanavoinnissa jokainen käyttäjä voi käyttää hyväkseen koko saatavilla olevaa taajuuskaistaa lähetyksessä ja vastaanotossa. Käyttäjät erotetaan toisistaan yksilöllisellä koodilla. Lähettäjä sisällyttää vastaanottajan koodin signaaliinsa, jolloin vain koodin tunteva asema voi vastaanottaa sen. Koodeja on olemassa miljardeja, tämä voi parantaa tietoturvaa ja tekee esimerkiksi puhelinten kloonauksesta hankalaa. Eri koodien ansiosta useat käyttäjät voivat toimia samanaikaisesti samalla taajuusalueella häiritsemättä liikaa toistensa lähetyksiä.

Koodijakokanavointi kehitettiin aluksi sotilassovelluksia varten. Sillä pyrittiin piilottamaan signaalia (estämään salakuuntelu), saamaan vastustuskyky tahallista häirintää vastaan sekä saamaan lähetys sietämään kohinaa.

CDMA voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla:

* *taajuushyppely* (*frequency-hopping spread spectrum*, FHSS) ja
* *suorasekventointi* (*direct-sequence spread spectrum*, DSSS).

Koodijakoon perustuvua matkapuhelinverkkojen radiotekniikoita ovat lähinnä
amerikkalainen IS-95 (tunnetaan yleisesti "CDMA":na),
CDMA2000 ja
WCDMA eli UMTS. **W-CDMA** tarkoittaa laajakaistaista CDMA-tekniikkaa (*wideband*).
GSM käyttää aikajaon (TDMA) lisäksi taajuushyppelyä,
GSM-kehys jaetaan neljään alikehykseen, jotka voidaan lähettää eri taajuuksilla.

Maailman matkapuhelinverkoista noin kolmannes perustuu CDMA-tekniikkaan. Datayhteyksissä se on nopeampi kuin GSM:n GPRS-versio, muttei yhtä nopea kuin GSM:n EDGE-versio tai WCMA-3G-versio.

## Katso myös

* UWB
# Paul Wolfowitz

| Paul Wolfowitz |
| --- |
|  |
| Maailmanpankin 10. pääjohtaja |
|
1. kesäkuuta 2005 – 1. heinäkuuta 2007
 |
| Edeltäjä | James Wolfensohn |
| Seuraaja | Robert Zoellick |
| Yhdysvaltain varapuolustusministeri |
|
2. maaliskuuta 2001 – 1. kesäkuuta 2005
 |
| Presidentti | George W. Bush |
| Edeltäjä | Rudy de Leon |
| Seuraaja | Gordon R. England |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 22. joulukuuta 1943 New York City, New York, Yhdysvallat |
| Ammatti | poliitikko diplomaatti |
| Tiedot |
| Puolue | demokraatit (ennen 1981) republikaanit (1981–) |
| Uskonto | juutalaisuus |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Paul Dundes Wolfowitz** (s. 22. joulukuuta 1943) on yhdysvaltalainen akateemikko ja poliitikko, joka toimi Maailmanpankin pääjohtajana 2005–2007. Wolfowitz on kiistelty henkilö Yhdysvaltain politiikassa. Hänet tunnetaan Irakin sodan arkkitehtina ja George W. Bushin tukijana. Wolfowitz erosi pääjohtajan virastaan kesäkuun 2007 lopussa virkavirheen aiheuttaman skandaalin vuoksi.

## Elämä ja ura

Paul Wolfowitz oli Jacob Wolfowitzin ja Lillian Dundesin toinen lapsi. Wolfowitz syntyi juutalaiseen perheeseen Brooklynissa New Yorkissa, mutta asui lapsuutensa Ithacassa New Yorkin osavaltiossa. Vuonna 1957, kun Paul Wolfowitz oli 14-vuotias, Wolfowitzit muuttivat Israeliin, jossa Jacob Wolfowitz opetti Haifan yliopistossa. Vuonna 1961 Paul Wolfowitz valmistui Ithacan lukiosta ja meni töihin Tattler-nimiseen opiskelijasanomalehteen. Wolfowitz suoritti kandidaatin tutkinnon matematiikasta ja kemiasta vuonna 1965 ja tohtorin tutkinnon valtiotieteistä 1972.

Tammikuussa 2005 Wolfowitz nimitettiin Maailmanpankin pääjohtajaksi.
Hän herätti kohua Maailmanpankissa työskennelleeseen naisystävänsä Shaha Rizan palkkaukseen ja ylennyksiin liittyvässä jupakassa keväällä 2007. Tämän seurauksena Wolfowitz joutui eroamaan tehtävistään kesäkuun 2007 lopussa.

## Lähteet

### Viitteet
# Kiinan tiedeakatemia

**Kiinan tiedeakatemia** (yksink.: 中国科学院; perint.: 中國科學院; pinyin: *Zhōngguó Kēxuéyuàn*) perustettiin 1. marraskuuta 1949 Pekingissä. Se on Kiinan kansantasavallan luonnontieteiden kansallinen tiedeakatemia.

Vuonna 2009 Kiinan tiedeakatemialla oli 12 toimistoa, 117 instituuttia, yli 100 merkittävää kansallista laboratoriota ja teknillistä tutkimuslaitosta sekä 1 000 kenttäasemaa ympäri Kiinaa. Henkilökuntaa akatemialla on noin 50 000.

Kiinan tiedeakatemialla on kymmeniä ulkomaisia jäseniä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kiinan tiedeakatemian kiinankieliset sivut (kiinaksi)
* Kiinan tiedeakatemian englanninkieliset sivut (englanniksi)

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan tiedeakatemia Wikimedia Commonsissa
# Dong Fang Hong I

| Dong Fang Hong I (Punainen itä 1) |
| --- |
|  Dong Fang Hong I:n malli |
| Alkuperäinen nimi | 东方红一号 |
| COSPAR ID | 1970-034A |
| Valmistaja | Pekingin satelliittien valmistustehdas |
| Tehtävätyyppi | teknologiakoe |
| Laukaisu | 24. huhtikuuta 1970 21.35 UTC |
| Laukaisualus | Pitkä Marssi -raketti |
| Loppu | edelleen kiertoradallaan |
| Tehtävän kesto | 28 vrk |
| Massa | 173 kg |
| Kiertorata |
| Viitejärjestelmä | Maakeskeinen |
| Isoakselin puolikas | 7715 km |
| Eksentrisyys | 0,13 |
| Inklinaatio | 68,6° |
| Kiertoaika | 114 minuuttia |
| Apogeum | 2 386 km |
| Perigeum | 441 km |
| Infobox OK |

**Dong Fang Hong I** (东方红一号, Punainen itä 1) oli Kiinan kansantasavallan ensimmäinen satelliitti. Sitä on kutsuttu länsimaissa myös nimellä **China 1**. Se laukaistiin 24. huhtikuuta 1970 kello 21.35 UTC Pitkä Marssi -kantoraketilla. Se painoi 173 kg ollen painavampi kuin muiden suurten avaruusmaiden ensimmäiset satelliitit.

Satelliitin kehitti Qian Xuesen, joka oli tuolloin Kiinan avaruusteknologia-akatemian johtajia. Ohjelmassa kehitettiin Dong Fang Hong I -satelliitti, paluukapseleita ja geosynkronisen radan tietoliikennesatelliitti. Dong Fang Hong I:n teknologiasta oli vastuussa Sun Jia-Dong. Laukaisun jälkeen Qian esitti Kiinan hallitukselle miehitetyn lennon toteuttamista, joka toteutui 2000-luvun alussa.

Dong Fang Hong I:n tarkoitus oli kokeilla uutta teknologiaa ja tehdä ionosfäärin ja ilmakehän mittauksia radiosignaalin avulla. Se kuljetti mm. radiolähettimen, joka lähetti laulua Itä on punainen; viestintänä samanlainen ele kuten Yhdysvaltain ensimmäisen tietoliikennesatelliitin *Project SCOREn* lähettämä presidentti Eisenhowerin nauhoitettu puhe. Satelliitti oli spin-stabiloitu, se pyöri akselinsa ympäri 120 kertaa minuutissa. Satelliitin suunniteltu käyttöikä oli 20 vrk, mutta se toimi pariston varassa yhteensä 28 vrk. Satelliitti on edelleen kiertoradallaan.

## Lähteet
# KuaFu

**Kuafu** (夸父計劃|s=夸父计划 Kuāfù Jìhuà) on Kiinan kansantasavallan aurinkoa tutkiva avaruuslento, joka vuonna 2010 on esisuunnitteluvaiheessa.

Hanke ideoitiin vuonna 2003, jolloin se kattoi useita avaruusaluksia. Nykyisessä missiossa on yksi L1-pisteessä sijaitseva avaruusalus. On arveltu, että missio tekisi yhteistyötä kanadalaisen PCW-mission kanssa, joka sekin on esisuunnitteluvaiheessa.

## Lähteet
# Shenzhou 6

| Shenzhou 6 |
| --- |
|  |
| Lennon tilastotiedot |
| Avaruusaluksen nimi | Shenzhou 6 |
| Miehistön määrä | 2 |
| Laukaisu | 2005-10-12 01:00 UTC |
| Paluu Maahan | 2005-10-16 20:33 UTC |
| Navigaatio |
|  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| ← Shenzhou 5 |  | Shenzhou 7 → |

 |
| Infobox OK |

**Shenzhou 6** oli Kiinan toinen miehitetty avaruuslento. Lento alkoi 12. lokakuuta 2005 Pitkä Marssi 2F -kantoraketilla Jiuquanin satelliittien laukaisukeskuksesta. Shenzhou-avaruusaluksen miehistönä oli ensimmäistä kertaa kaksi taikonauttia, Fei Junlong (Komentaja) ja Nie Haisheng (ohjaaja). Matalalle Maata kiertävälle lentoradalle asettunut avaruuslento kesti lähes viisi päivää (115 tuntia ja 28 minuuttia).

Miehistö pystyi riisuutumaan uudesta kevyemmästä avaruuspuvustaan, suorittamaan tieteellisiä kokeita ja siirtymään kiertoratakapseliin ensimmäistä kertaa, missä sijaitsivat myös WC-tilat. Lento laskeutui Sisä-Mongoliaan kuten sitä edeltävät miehitetyt ja miehittämättömät Shenzou-lennotkin.

## Miehistö

* Fei Junlong, komentaja
* Nie Haisheng, lentoinsinööri

### Varamiehistöt

1. Liu Boming, Jing Haipeng
2. Zhai Zhigang, Wu Jie

Kyseessä oli Kiinan ensimmäinen kahden avaruuslentäjän avaruuslento. Miehistö esiteltiin julkisuudelle viisi tuntia ennen lähtöä. Nie Haisheng juhli 41:tä syntymäpäiväänsä avaruudessa.

## Lento

Shenzhou 6:n laukaisu tapahtui 12. lokakuuta 2005 kello 01:00:03.583 UTC Jiuquanin satelliittien laukaisukeskuksesta. Shenzou 6 irtautui 200 kilometrin korkeudessa Pitkä Marssi -kantoraketista ja käynnisti omat moottorinsa, mitkä veivät sen 211 km x 345 km kiertoradalle 21 minuutin kuluttua lähdöstä. Kiinan keskustelevisio esitti laukaisun suorana lähetyksenä.
Myöhempi ratamuutos nosti aluksen 332 km x 336 km kiertoradalle. Miehistö avasi aluksen laskeutumis- ja kiertoratamoduleja erottavan luukun ja työskenteli myös kiertoratamoduulissa. Miehistön tieteellisistä kokeista ei kovin paljon kerrottu julkisuudessa. Lännessä onkin epäilty osan kokeista olleen luonteeltaan sotilaallisia.

Maahanlaskeutumistoimet aloitettiin 16. lokakuuta kello 19:44 irrottamalla kiertoratamoduuli laskeutumismoduulista. Toisin kuin Sojuz-avaruusaluksissa tämä tapahtuu ennen maahanlaskeutumispolttoa, mikä sallii kiertoratamoduulin jäävän kuukausien ajan kiertoradalle tai toimivan seuraavien lentojen telakoitumiskohteena (kiertoratamoduuli käynnistikin myöhemmin kahdesti omat moottorinsa 19. lokakuuta nostaen sen 355 kilometrin ympyränmuotoiselle kiertoradalle). Avaruuskapseli laskeutui laskuvarjojen varassa noin kilometrin päähän tarkoitutetusta laskeutumispaikastaan Sisä-Mongolian ruohoaroille kello 4:33 paikallista aikaa (20:33 UTC). Miehistö kuljetettiin erikoislentokoneella Pekingiin kahdeksi viikoksi lääketieteelliseen eristykseen. Kapseli kuljetettiin Pekingiin junalla.

## Aiheesta muualla

Shenzhou-avaruusohjelma

|  |  |
| --- | --- |
| Miehittämättömät | * Shenzhou 1
* Shenzhou 2
* Shenzhou 3
* Shenzhou 4
* Shenzhou 8
 |
| Miehitetyt | * Shenzhou 5
* Shenzhou 6
* Shenzhou 7
* Shenzhou 9
* Shenzhou 10
* Shenzhou 11
 |
| Suunnitellut | * Shenzhou 12
 |
# Pekingin ilmailu- ja avaruusmuseo

Museon sisäänkäynti.
**Pekingin ilmailu- ja avaruusmuseo** (kiin.: 北京航空航天博物馆; pinyin: *Běijīng hángkōng hángtiān bówùguǎn*) sijaitsee Pekingissä Haidianin kaupunginosassa. Sitä suurempi Kiinan ilmailumuseo sijaitsee 60 kilometrin päässä kaupungista Kiinan muurin suuntaan.

Museo liittyy Kiinan ilmailuteollisuusyhdistykseen. Se sijaitsee Pekingin ilmailu- ja avaruustekniikan yliopiston kampuksella. Vuonna 1985 perustettu ja 25. lokakuuta 1986 yleisölle avattu museo on Kiinan ensimmäinen ilmailumuseo, joka alun perin koottiin vain opiskelijoita varten.

Sen näyttelytilat ovat kooltaan 9 700 m2. Hallitiloja on 600 m2. Esillä on pääosin kiinalaisia lentokoneita, mutta myös lentokonemoottoreita, kiinalainen (?) the models Thunderbolt 2-ohjus ja mallinen kiinalaisesta tietoliikennesatelliitista vuodelta 1984.

Näyttely kuvaa Kiinan ilmailuteollisuuden kehityksen. Näyttelyyn kuuluu myös ultrakevyitä lentokoneita, Bee No. 2, Bee No. 3 ja Umbrella Wing No. 5. Yhdessä näyttelyhallissa on savukaasulla virtausmekaniikkaa demonstroiva tuulitunneli.

Näyttelyyn kuluu myös amerikkalaisia lentokoneita, P-51 Model Wild Horse, P-47 Lightning, P-61 Black Widow, C-47 (DC-3) ja Model AT-6. Neuvostoliittolaisia koneita ovat IL-14, BO-2 (?), TU-2, IL-10, LA-9 ja LA-11, JAK-11, JAK-17 ja JAK-18.

Kiinassa valmistettuja koneita ovat Jian-7 (MiG-21), Jian-6 (MiG-19), MiG-17, MiG-15 ja MiG-15 BIS, MiG-9 ja miehittämätön tiedustelukone 147H.

Erityisen harvinaisiin museokoneisiin kuuluvat Mosquito ja P-61.

## Aiheesta muualla

* Pekingin ilmailumuseo
# Pulsari

Rapusumun pulsari.

**Tähdet**

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä

Synty ja kehitys

Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova

Luminositeettiluokitus

Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen

Spektriluokitus

O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti

Jäänteet

Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko

Nukleosynteesi

Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova

Yleiset ominaisuudet

Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti

Aiheeseen liittyvää

Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet

* n
* k
* m

**Pulsari** on eräs niin sanottu tähdenjäänne, neutronitähti, joka on syntynyt Aurinkoa huomattavasti massiivisemman tähden supernovaräjähdyksessä. Tähden uloimmat osat ovat räjähtäneet ympäröivään avaruuteen ja jäljelle jääneet sisusosat energiatuoton loppuessa luhistuvat oman painovoimansa alla äärimmäisen tiheään tilaan. Tässä tilassa atomien rakenne on murskaantunut pelkiksi neutroneiksi ja muiksi alkeishiukkasiksi. Pulsarin pieneksi romahtanut läpimitta (10–15 km) on säilyttänyt silti romahtaneen osan pyörimismäärän, joten pyörimisnopeus on kasvanut huikeisiin lukuihin (useita kierroksia sekunnissa). Nuorimmilla pulsareilla pyörimisnopeus on suurimmillaan, mutta se hidastuu hitaasti vuosimiljoonien kuluessa.

Nopeimmin pyörivä pulsari, PSR J1748-2446ad sijaitsee 28 000 valovuoden päässä Jousimiehen tähdistön suunnassa. Pulsari pyörii 716 kertaa sekunnissa itsensä ympäri.

Valtavasta painovoimastaan huolimatta pulsari ei pysy enää pallomaisena, vaan huikea pyörimisnopeus ja keskipakoisvoima venyttää sen litistyneeksi palloksi, ellipsoidiksi. Pulsarin voimakas magneettikenttä lähettää avaruuteen sähkömagneettista säteilyä pyörivän majakan tavoin. Taajaan sykkivistä pulsseista se on löydettykin ja nimensäkin saanut. Ensimmäinen pulsari PSR 1919+21 löydettiin Ketun tähdistöstä vuonna 1967. Sen jälkeen niitä on löydetty jo satoja.

Kun pulsarin luonnetta ei vielä tunnettu, taivaan tietystä pisteestä tulevat nopeat, säännöllisinä jatkuvat merkkipulssit luultiin aluksi vieraan sivilisaation lähettämiksi yhteydenottoyrityksiksi muille sivilisaatioille.

Pulsarin pulssit syntyvät neutronitähden pyöriessä nopeasti akselinsa ympäri.

## Lähteet
# Sijainti

**Sijainti** on paikka, jossa jokin sijaitsee.

Sijainti ilmoitetaan *suoran sijainnin* tai *epäsuoran sijainnin* avulla. Suora sijainti on koordinaattijärjestelmän ja sen mukaisten koordinaattien avulla ilmaistu sijainti. Epäsuora sijainti on hilarakenteen, paikantavan tunnuksen, osoitteen, tai yksiulotteisena etäisyytenä lähtöpisteestä, kuten rautateillä tai maanteillä, tai muun vastaavan yksikäsitteisen järjestelmän avulla ilmaistu sijainti. Hilarakenteella voidaan tarkoittaa esimerkiksi aluejakoa tai hakuruudustoa.

Merenkulussa sijainnin ilmoittamiseen on käytetty perinteisesti asteita, jotka määrittävät kahdella vapausasteella sijainnin leveyspiirin ja pituuspiirin asteina.

Lennettäessä kolmen vapausasteen paikanmääritykseen voidaan käyttää kolmiulotteisia koordinaatteja, joista yksi on korkeus.

ISO 19100 -standardisarjassa englannin termillä *position* viitataan sijainnin ilmaisevaan tietotyyppiin ja termillä *location* paikkaan.

## Lähteet

## Katso myös

* Datumi
* Koordinaattijärjestelmä
* GPS
# NOAA

| National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA)  |
| --- |
|  |
| Perustettu | 3. lokakuuta 1970 |
| Toimivalta | Yhdysvaltain liittovaltion hallinto |
| Ministeriö | Kauppaministeriö |
| Päätoimi­paikka | Silver Spring, Maryland |
| Pääjohtaja | Richard Spinrad |
| Työntekijöitä | 12 000 |
| Vuosibudjetti | 5,6 miljardia dollaria (2017) |
| Aiheesta muualla |
| NOAA Online |
| Infobox OK |

NOAAn lippu
Kaksi NOAAn ns. ”Hurricane Huntersia” eli trooppiseen hirmumyrskyyn lentävää Lockheed WP-3D Orionia.
**National Oceanic and Atmospheric Administration** (*NOAA*) on Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio. Yhdysvaltain kauppaministeriö perusti sen vuonna 1970.

NOAAlla on kolme tehtävää:

* hankkia ja jakaa tietoa merestä ja ilmakehästä esimerkiksi sääennusteina
* suojella merta ja rannikoita
* tehdä soveltavaa tutkimusta

Sen perustoimintoja ovat

* Havaita maapallon, vesi- ja ilmakehän ilmiöitä erilaisilla laitteilla ja verkostoilla
* Ymmärtää ja kuvailla maapallon, vesi- ja ilmakehän ilmiöitä data-analyysin ja tutkimuksen avulla
* Analysoida ja ennustaa maapallon, vesi- ja ilmakehän muutoksia
* Neuvoa ja informoida yleisöä ja yhteistyökumppaneita
* Suojella luonnonvaroja

## Hallinto, rakenne ja rahoitus

NOAAn johtopaikat ovat poliittisia virkoja, joihin presidentti nimittää ehdokkaan ja senaatti vahvistaa. Pääjohtajaksi nimitettiin kesäkuussa 2021 merentutkimuksen professori Richard Spinrad.

Organisaatiossa työskentelee noin 6800 tutkijaa ja insinööriä. Kaikkiaan henkilökuntaa on 12 000.

NOAAssa on viisi suurempaa alaorganisaatiota, useita pienempiä projekteja ja hankkeita ja omat merenkulkuyksikkönsä.

* National Weather Service (NWS)
* National Ocean Service (NOS), johon kuuluu
* National Geodetic Survey
* National Marine Fisheries Service (NMFS)
* National Environmental Satellite, Data and Information Service (NESDIS)
* Office of Oceanic and Atmospheric Research (OAR)

NOAAn vuosibudjetti on ollut 5,6 miljardin luokkaa (2017). Donal Trump esitti siihen huomattavia leikkauksia, varsinkin ilmastonmuutoksen tutkimuksen osalta. Joe Biden puolestaan ohjasi alalle suuria investointeja.

Trumpin kauden leikkaukset viivästyttivät muun muassa NOAAn sääsatelliittijärjestelmien (Joint Polar Satellite System (JPSS) ja GOES) rakentamista. Toisaalta kaupallisen avaruustoiminnan rahoitusta lisätty.

## Katso myös

* NOAA-satelliitit
* Science on a Sphere

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
# Kortti

**Kortti** voi tarkoittaa:

* Ajokortti
* Avainkortti
* Henkilökortti
* Jäsenkortti
* Kanta-asiakaskortti
* Kopiokortti
* Käyntikortti
* Lahjakortti
* Lehdistökortti
* Luottokortti
* Maksukortti
* Matkakortti
* Mobiilikortti
* Opiskelijakortti
* Ostokortti
* Pankkikortti
* Pelikortti
* Postikortti
* Puhelukortti
* SIM-kortti
* Sirukortti
* Sähköinen henkilökortti
* Tulityökortti
* Tunnekortti
* TV-kortti
* Työturvallisuuskortti
* Kortti, sukunimenä:
	+ Jukka Kortti, suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja tietokirjailija.

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kortti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
# Gammafunktio

Gammafunktion kuvaaja pienillä positiivisilla arvoilla
**Gammafunktio** on funktio, jolle käytetään symbolia WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 (iso gamma), ja joka voidaan tulkita kertoman yleistyksenä reaali- ja kompleksiluvuille. Sen arvo on Riemannin integraalilla merkittynä

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .
Gammafunktio on määritelty kaikilla arvoilla paitsi ei-positiivisilla kokonaisluvuilla. Näissä pisteissä integraalin raja-arvo on ääretön. Kaikista kertomafunktion yleistyksistä gammafunktio on erityinen, sillä Bohrin-Mollerupin lauseen mukaan se on ainoa, joka on logaritmisesti konveksi ts. sen luonnollinen logaritmi on konveksi.

Gammafunktion arvoa ei pysty antamaan suljetussa muodossa mielivaltaisessa pisteessä.

## Gammafunktion johtaminen

Gammafunktioon saavutaan, kun toistuvasti derivoidaan integraaliyhtälöä WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 . WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 on vain parametrin *a* funktio, kuten voimme odottaa. Siispä:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
josta

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
Toistetaan:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
Toistetaan:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_18
Sijoitetaan WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 ja saamme

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_22
josta määrittelemme gammafunktion

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_24
n!:n yleistykseksi kompleksiluvuille. Luonnollisille luvuille:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_26

## Gammafunktion ominaisuuksia

Jos WIKINIUM\_MATH\_PH\_28 on luonnollinen luku, niin WIKINIUM\_MATH\_PH\_30

Jos WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 on luonnollinen luku, niin saadaan:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_34
ja

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_36
Tästä tulee arvot:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_38
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_40
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_42
Gammafunktio voidaan määritellä myös raja-arvona:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_44
Gammafunktiolle pätee lisäksi:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_46
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_48
## Katso myös

* Gamma-jakauma, Beta-jakauma

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Jalava, Väinö: *Johdatus funktionaalianalyysiin*.  (Moniste 95)  Tampere:  TTKK, 1983.  ISBN 951-720-831-6
* Laasonen, Pentti: *Matemaattisia erikoisfunktioita*.  (Moniste 261)  Otaniemi:  TKK, 1971.

## Aiheesta muualla

* Mathworld. Gamma Function (englanniksi)
# Shen Bao

Shen Baon ensimmäinen numero vuodelta 1872.
Shen Bao, aiemmin translitteroitu muotoon Shun Pao tai Shen-pao (申報, pinyin Shēn Bào), on kiinalainen sanomalehti, jota on julkaistu 30. huhtikuuta 1872 lähtien Shanghaissa. Se tunnetaan kansainvälisesti myös englanninkielisellä nimellään Shanghai News. Lehden nimi on lyhenne sanoista *Shenjiang Xinbao*, missä "Shenjiang" on lyhenne Huangpu-joen vanhasta nimestä Chunsheng jiang.

Lehden perusti vuonna 1872 brittiläinen liikemies Ernest Major (1841–1908). Se on yksi varhaisimmista moderneista sanomalehdistä Kiinassa. Kun Major palasi Englantiin vuonna 1889, lehti uudistettiin nimellä Major Company Limited.

## Lähteet
# Mesoarkeeinen maailmankausi

| Arkeeinen aioni |
| --- |
| Alkamisaika milj. v sitten | Maailmankausi |
| 2 800 | Neoarkeeinen |
| 3 200 | Mesoarkeeinen |
| 3 600 | Paleoarkeeinen |
| 3 800 | Eoarkeeinen |

**Mesoarkeeinen kausi** oli 3,2–2,8 miljardia vuotta sitten. Tältä ajalta ovat ensimmäiset tunnetut stromatoliitit, kivettyneiden bakteerien muodostamat orgaanisen aineen kupumaiset kerrostumat. Elämä oli tällä ajalla edelleen vain mikroskooppisen pientä. Oli edelleen vain bakteereja muistuttavia monisoluisia. Luultavasti tällä ajalla oli jo manner nimeltä Ur noin 3 miljardia vuotta sitten.

## Mesoarkaiseen liittyviä kerrostumia

* Etelä-Afrikan Swazian: 4000-3000 miljoonaa vuotta sitten
* Kiinan Fupingan: 3100-2600 miljoonaa vuotta sitten
* Etelä-Afrikan Randian: 3000-2500 miljoonaa vuotta sitten

## Katso myös

* Geologiset kaudet

Maapallon geologinen historia

| Prekambri (4 567–541 miljoonaa vuotta sitten) |
| --- |
| Hadeeinen aioni (4 567–4 000 mvs) |   |
| Arkeeinen aioni (4 000–2 500 mvs) | * eoarkeeinen (4 000–3 600 mvs)
* paleoarkeeinen (3 600–3 200 mvs)
* mesoarkeeinen (3 200–2 800 mvs)
* neoarkeeinen (2 800–2 500 mvs)
 |
| Proterotsooinen aioni (2 500–541 mvs) | * paleoproterotsooinen (2 500–1 600 mvs)
* mesoproterotsooinen (1 600–1 000 mvs)
* neoproterotsooinen (1 000–541 mvs)
 |
| 541 miljoonaa vuotta sitten – nykyaika |
| Fanerotsooinen aioni (541 mvs – nykyaika) |

|  |  |
| --- | --- |
| paleotsooinen (541–252,17 mvs): | * kambrikausi
* ordovikikausi
* siluurikausi
* devonikausi
* kivihiilikausi
* permikausi
 |
| mesotsooinen (252,17–66,0 mvs): | * triaskausi
* jurakausi
* liitukausi
 |
| kenotsooinen (66,0 mvs – nykyään): | * paleogeenikausi
* neogeenikausi
* kvartäärikausi
 |

 |