Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Havaijisaaret

Havaijisaaret.
Saariryhmän pääsaarten sijainti. Pääsaari Havaiji punaisella.
**Havaijisaaret** on saariryhmä pohjoisella Tyynellämerellä. Se kuuluu Yhdysvaltojen Havaijin osavaltioon, lukuun ottamatta Midwaysaarten atollia, joka kuuluu Yhdysvaltain pieniin erillissaariin.

Havaijisaarten kahdeksan pääsaarta ovat kaakosta luoteeseen Havaiji (Big Island), Maui, Kahoolawe, Lanai, Molokai, Oahu, Kauai ja Niihau. Havaijisaaret voidaan jakaa Luoteisiin Havaijisaariin eli Leewardsaariin sekä Kaakkoisiin Havaijisaariin eli Windwardsaariin.

Havaijisaaret ovat tuliperäisiä ja koralliriuttojen reunustamia. Havaijin saari eli Big Island on geologisesti nuorin ja pinta-alaltaan lähes kaksi kertaa suurempi kuin muut saaret yhteensä.

Havaijisaaret ovat syntyneet Tyynenmeren laatan liikkuessa luoteeseen niin sanotun kuuman pisteen yli. Kuuman pisteen kohdalla muodostuu tulivuori, joka ajan myötä nousee merenpinnan yläpuolelle synnyttäen saaren. Mannerlaatan liikkuessa vuosimiljoonien kuluessa tulivuoret ovat liikkuneet pois kuumasta kohdasta luoteeseen, sammuneet ja eroosion vaikutuksesta pienentyneet. 35 kilometriä Havaijin saaresta etelään on syntymässä uusi saari, Loihi. Havaijin tunnetuimpia tulivuoria ovat Mauin Haleakala ja Havaijin saaren Mauna Kea, Mauna Loa ja Kilauea, joista kaksi viimeisintä ovat edelleen aktiivisia.

Havaijisaaret ovat erittäin vuoristoisia: 50 % saarten maa-alasta sijaitsee yli 600 metrin korkeudessa ja 10 % yli 2 000 metrin korkeudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Havaijisaaret Wikimedia Commonsissa
# Malaijien saaristo

| Malaijien saaristo |
| --- |
|  Malaijien saariston sijainti (Uusi-Guinea mukaan lukien). |
| Saaria yht. | 20 000 |
| Suurin saari | Borneo |
| Muita saaria | Sumatra, Sulawesi, Jaava, Luzon |
| Pinta-ala | 2 000 000 km² |
| Valtio |
| Valtio |  Filippiinit  Malesia  Brunei  Indonesia  Itä-Timor |
| Väestö |
| Väkiluku | 350 000 000 |
| Infobox OK |

Malaijien saaristo satelliittikuvassa keskellä
**Malaijien saaristo** eli **Itä-Intian saaristo** on maailman laajin saaristo Kaakkois-Aasian niemimaan ja Uuden-Guinean välissä. Se käsittää Isot ja Pienet Sundasaaret, Molukit sekä Filippiinit. Saariston yhteenlaskettu maapinta-ala on yli kaksi miljoonaa neliökilometriä ja saarten lukumäärä noin 20 000. Toisinaan myös Australaasiaan kuuluva Uuden-Guinean saari lasketaan Malaijien saaristoon.

Malaijien saaristo on yksi maailman tuliperäisimmistä alueista. Alueella on useita tulivuoria sekä korkeita vuoristoja; korkein huippu Kinabalu (4 101 m) sijaitsee Sabahin osavaltiossa Borneon pohjoisosassa. Ilmasto on trooppinen saariston sijaitessa päiväntasaajan molemmin puolin. Sademäärät ovat länsiosissa yli 3 000 mm vuodessa ja itäosissa 1 000 – 3 000 mm.

## Valtiot

* Indonesia (Länsi-Uusi-Guineaa lukuun ottamatta)
* Filippiinit
* Malesia (Sarawakin ja Sabahin osavaltiot Borneossa)
* Itä-Timor
* Brunei

## Pinta-alaltaan suurimmat saaret

| Saari | Pinta-ala | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Borneo | 743 287 km² |  Indonesia  ·   Malesia  ·   Brunei |
| Sumatra | 473 481 km² |  Indonesia |
| Sulawesi | 189 216 km² |  Indonesia |
| Jaava | 126 650 km² |  Indonesia |
| Luzon | 104 688 km² |  Filippiinit |
| Mindanao | 94 630 km² |  Filippiinit |

## Asukasluvultaan suurimmat saaret

| Saari | Väkiluku | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Jaava | 141 000 000 |  Indonesia |
| Sumatra | 50 180 000 |  Indonesia |
| Luzon | 48 520 774 |  Filippiinit |
| Mindanao | 21 902 000 |  Filippiinit |
| Borneo | 21 258 000 |  Indonesia  ·   Malesia  ·   Brunei |
| Sulawesi | 21 258 000 |  Indonesia |
| Uusi-Guinea | 11 306 940 |  Indonesia  ·   Papua-Uusi-Guinea |
| Singapore | 5 638 700 |  Singapore |
| Negros | 4 414 131 |  Filippiinit |
| Panay | 4 302 634 |  Filippiinit |

## Luonto

Joskus miljoonia vuosia sitten nykyiseltä Borneon saarelta oli maayhteys Manner-Aasiaan ja Borneolta puolestaan oli maayhteys nykyisen Filippiinien saarille. Tämän vuoksi kyseisillä saarilla eläimistö ja kasvisto on edelleen paljolti samanlainen. Filippiineihin kuuluvalla Mindoron saarella eläviä harvinaisia eläimiä ovat tamarao ja kääpiöpuhveli. Malesian sademetsissä elää orankeja, gibboneja, jaavanmakakeja ja muita apinalajeja. Näissä sademetsissä esiintyviä kissaeläimiä ovat leopardi, tiikeri ja sivettikissa. Samoilla alueilla elää myös intiantapiireja ja sumatransarvikuonoja. Malesian alueella on myös mangroverämeitä, missä esiintyy varaaneja ja krokotiilejä.

## Lähteet

* CD-Facta 2005

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malaijien saaristo Wikimedia Commonsissa
# Kongon allas

Kongon allas Afrikan kartalla.
**Kongon allas** on läntisessä Keski-Afrikassa sijaitseva allas ja Kongojoen valuma-alue. Sen pinta-ala on 3,4 miljoonaa neliökilometriä, mikä tekee siitä Amazonin altaan jälkeen maailman laajimman joen valuma-altaan. Muodoltaan se on viuhka, joka on 1900 kilometriä leveä niin pohjois–eteläsuunnassa kuin itä–länsisuunnassakin.

Kongon altaassa virtaa tiheässä Kongon sivujokia. Lounaisosassa on hiekkatasankoja. Altaassa on maailman toiseksi laajin sademetsä. Tiheää ja ikivihreää trooppista metsää ympäröi savanni. Altaan laajaan keskiosaan Cuvette-Centraleen on kertynyt kvartäärikautisia lietesedimenttejä.

Kongon altaasta on tavattu 1 200 kalalajia, 400 nisäkäslajia, yli kymmenentuhatta putkilokasvilajia ja tuhat lintulajia.

Kongon altaassa sijaitsevat Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Sambian länsiosat, Angolan pohjoisosat sekä osia Kamerunista ja Tansaniasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kongon allas Wikimedia Commonsissa
# Amazonin allas

Amazonjoen valuma-alue kartalla.
Manaus, Amazonin altaan suurin kaupunki, NASAn satelliittikuvassa. Tummansininen vesialue kaupungin eteläpuolella on Rio Negro, joka yhtyy vaaleanruskeaan Amazoniin.
**Amazonin allas** eli **Amazonas** on laaja alankoalue, joka ulottuu useaan Etelä-Amerikan maahan Amazonjoen ympärillä. Aluetta hallitsee sademetsä, mutta siellä on myös puuttomia alueita. Alue on pääasiassa melko tasaista, mutta paikoin on mäkisyyttä, jollaisesta alueesta käytetään nimitystä terra firme. Amazonas on leveimmillään Andien itäpuolella ja kapenee vähitellen itään kohti rannikkoa. Eroosio on vähäistä ja vesi vähäravinteista ja hapanta. Alueen suuria kaupunkeja ovat Belém ja Manaus.

## Katso myös

* Amazonin sademetsä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amazonin allas Wikimedia Commonsissa
# Kauriin kääntöpiiri

Kauriin kääntöpiiri
**Kauriin kääntöpiiri** on leveyspiiri noin -23,5 astetta eteläistä leveyttä, eli se sijaitsee maan pyörimisakselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta. Se on eteläisin kohta, jonne Aurinko voi paistaa kohtisuoraan eli zeniitistä. Tämä tapahtuu kerran vuodessa pohjoisen pallonpuoliskon talvipäivänseisauksen aikaan joulukuussa eli silloin, kun eteläisellä pallonpuoliskolla on kesäpäivänseisaus. Kauriin kääntöpiirin pohjoinen vastine on Kravun kääntöpiiri.

Nimi Kauriin kääntöpiiri johtuu siitä, että aiemmin Auringon ollessa kääntöpiiriin nähden zeniitissä se näkyi Maasta katsottuna tähtitaivaalla Kauriin tähdistön suunnassa. Maan akselin vähittäisen prekession vuoksi auringon sijainti on muuttunut, ja nykyisin se näkyy Jousimiehen tähdistön suunnassa.

## Kauriin kääntöpiirillä sijaitsevat valtiot ja meret

Kauriin kääntöpiiri kulkee seuraavien valtioiden ja merten kautta, lueteltuina päivämäärärajalta alkaen itään päin:

| Koordinaatit | Valtio, alue tai meri | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 23°26′S, 172°30′W | Tyynimeri | Kulkee hieman  Tongaan kuuluvan Minerva Reefsin pohjoispuolitse ja  () Ranskan Polynesiaan kuuluvan Tubuain saaren eteläpuolitse |
| 23°26′S, 70°36′W |  Chile |  |
| 23°26′S, 67°07′W |  Argentiina | provinssit Jujuy, Salta ja Formosa |
| 23°26′S, 61°23′W |  Paraguay |  |
| 23°26′S, 55°38′W |  Brasilia | Osavaltiot Mato Grosso do Sul, Paraná ja São Paulo |
| 23°26′S, 45°2′W | Atlantin valtameri |  |
| 23°26′S, 14°27′E |  Namibia |  |
| 23°26′S, 20°0′E |  Botswana |  |
| 23°26′S, 27°18′E |  Etelä-Afrikka | Limpopon provinssi |
| 23°26′S, 31°33′E |  Mosambik |  |
| 23°26′S, 35°26′E | Intian valtameri | Mosambikin kanaali |
| 23°26′S, 43°45′E |  Madagaskar |  |
| 23°26′S, 47°39′E | Intian valtameri |  |
| 23°26′S, 113°47′E |  Australia | Länsi-Australia, Pohjoisterritorio ja Queensland |
| 23°26′S, 151°3′E | Korallimeri |  |
| 23°26′S, 166°46′E | Tyynimeri |  |

## Katso myös

* Kravun kääntöpiiri
* Leveyspiiri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauriin kääntöpiiri Wikimedia Commonsissa

* Simon Reeven juontama neliosainen televisio-ohjelma *Kauriin kääntöpiirillä* (engl. *Tropic of Capricorn*) vuodelta 2007, missä kuljetaan maailman ympäri Kauriin kääntöpiiriä pitkin, kotisivu
# Intian valtameri

Intian valtameri
**Intian valtameri** on maailman kolmanneksi suurin vesialue, joka sijaitsee Afrikan, Aasian, Australian ja Eteläisen jäämeren välissä. Bab el Mandeb yhdistää sen Punaiseenmereen, Hormuzinsalmi on reitti Persianlahdelle, Malakansalmi on tärkeä reitti Indonesiassa Tyynellemerelle, Suezin kanavaa pääsee Välimerelle ja Lombokinsalmesta Tyynellemerelle.

## Mitat reunamerineen

|  |  |
| --- | --- |
| Pinta-ala | 69 876 000 km2 |
| Keskisyvyys | 3 854 m |
| Suurin syvyys | 7 455 m |
| Suurin leveys | 10 200 km |
| Suurin pituus | 9 400 km |
| Tilavuus | 269 302 000 km3 |

## Taloudellinen merkitys

Intian valtameri on merkittävä rahdin kuljetusreitti Lähi-idän, Afrikan ja Itä-Aasian ja toisaalta Euroopan ja Amerikan välillä. Sitä pitkin kulkee etenkin öljyä Persianlahdelta ja Indonesiasta. Kalastuksella on merkitystä rantavaltioille sekä paikallisesti että vientituotteina. Merkittävimmät saaliit ovat katkaravut ja tonnikala. Merenalaisia fossiilisten polttoaineiden esiintymiä on löydetty Saudi-Arabian, Iranin, Intian ja Länsi-Australian edustalta.

## Ilmasto

Aasian mantereen vaikutuksesta merialueen pohjoisosassa puhaltaa koillismonsuuni joulukuusta huhtikuuhun ja lounaismonsuuni kesäkuusta lokakuuhun. Trooppisia hirmumyrskyjä, joita kutsutaan Intian valtamerellä sykloneiksi, esiintyy merialueen pohjoisosassa sekä touko-kesäkuussa että loka-marraskuussa. Etelämpänä – Madagaskarilta Pohjois-Australiaan ulottuvalla vyöhykkeellä – niitä tavataan tammi-helmikuussa.

Aktiivisen vuoden 1996 syklonit meren pohjoisosissa1996–1997 syklonit Madagaskarilla1996–1997 syklonit Australiassa
## Merivirrat

Intian valtamerellä kulkee seitsemän suurta merivirtaa. Likimain pitkin päiväntasaajaa kulkee kolme virtaa: idästä länteen pohjoinen ja eteläinen päiväntasaajanvirta, ja niiden välissä päiväntasaajan paluuvirtaus lännestä itään. Kylmä Länsi-Australian virta tuo vettä eteläiseltä jäämereltä Australian rannikkoa pitkin pohjoiseen, lämpimät Aguilhasin ja Mosambikin virrat seurailevat Afrikan rannikkoa päiväntasaajalta etelään. Niiden välissä kulkee Eteläisen Intian valtameren virta, jonka lasketaan joskus olevan osa Länsituulten virtaa.

Maailmankartta, jossa näkyvät Intian valtameren merivirrat.
## Intian valtamereen kuuluvia vesialueita

* Arabianmeri
* Bengalinlahti
* Mosambikin kanaali
* Timorinmeri
* Andamaanienmeri
* Adeninlahti
* Punainenmeri
* Persianlahti
* Sawunmeri

## Intian valtameren saaria

### Itsenäisiä saarivaltioita

* Madagaskar
* Sri Lanka
* Komorit (Komorien saaristossa)
* Seychellit
* Malediivit
* Mauritius

### Ranskaan kuuluvia saaria

* Réunion
* Mayotte (Komorien saaristossa)

### Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnassa olevia saaria

* Chagossaaret

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intian valtameri Wikimedia Commonsissa
# Jenisei

| Jenisei |
| --- |
|  Jenisein vesistöalue |
| Alkulähde | Sajanvuoret |
| Laskupaikka | Karanmeri |
| Maat |  Venäjä,  Mongolia |
| Pituus | (Bolšoi ja Malyi Jenisein yhtymäkohdasta) 3 487 (Malyi Jenisein alusta) 4 102 km |
| Virtaama | 19 800 m³/s |
| Valuma-alue | 2 580 000 km² |
| Infobox OK |

**Jenisei** (ven. Енисе́й, tuvaksi *Ulug-Khem*) on suurjoki Siperiassa Venäjällä ja Mongoliassa. Joki on keskivirtaamaltaan suurin Jäämereen laskevista vesistöistä. Se on myös yksi maailman pisimmistä joista. Jenisein vesistö on valuma-alueeltaan Obin vesistön jälkeen Venäjän toiseksi suurin ja koko maailmassa seitsemänneksi suurin.

Joen vuotuinen keskivirtaama on 19 800 m3/s. Jenisei on jäässä yli puolet vuodesta; kuukausivirtaama on alimmillaan kevättalvella. Kevättulva ajoittuu touko-heinäkuulle.

## Joen kulku ja pituus

Jenisein suurempi alkujoki Bolšoi Jenisei (eli Bi-Hem) saa alkunsa Sajanvuorilta Venäjän ja Mongolian rajamailta Baikaljärven länsipuolelta. Kyzylin kaupungin luona siihen liittyy toinen alkujoki tai sivuhaara Malyi Jenisei (Ka-Hem). Tästä eteenpäin joki kantaa nimeä Jenisei. Jenisei laskee Karanmereen 3 487 kilometriä myöhemmin.

Jos joen pituus lasketaan alkujoki Malyi Jenisein alusta, Jenisein pituus on 4 102 kilometriä. Yläjuoksulta suuaukolle laskien suurin joen pituus on jopa 5 539 kilometriä, mikä on pisin Venäjän läpi virtaavista joista. Tämä muodostuu reittiä Selengan sivujoen Iderin latvoilta Selengan, Baikaljärven ja sen laskujoen Angaran kautta.

* Jenisei Krasnojarskissa
* Sajano-Šušenskajan voimalaitoksen suurpato Jeniseillä
* Jenisei Krasnojarskissa
* Jenisei pohjoisessa

## Sivujoet

Merkittävimmät sivujoet ovat Angara (Ylä-Tunguska), Kivinen-Tunguska ja Ala-Tunguska.

## Jokiliikenne

Jenisein jokiliikennettä
Joella on säännöllistä laivaliikennettä yläjuoksun Sajanogorskiin saakka, valtamerialuksilla päästään alajuoksun Igarkaan asti.

## Suurimmat kaupungit

Suurimpia Jenisein pääuoman varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Kyzyl, Abakan ja Krasnojarsk. Sivu-uomien varrella sijaitsevat muun muassa Ulan Ude, Irkutsk, Angarsk, Bratsk, Ust-Ilimsk ja Kansk.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jenisei Wikimedia Commonsissa

* Yenisey At Igarka (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Yenisey At Podkamennaya Tunguska (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Yenisey At Yeniseysk (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Yenisey At Bazaikha (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Yenisey At Nikitino (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Yenisey at Kyizyil (englanniksi) (R-ArcticNet)
* Bol'shoy Yenisey At Tora-Khem (englanniksi) (R-ArcticNet)
# Indo-Gangesin tasanko

Indo-Gangesin tasangon kartta
Osa Indo-Gangesin tasangosta
**Indo-Gangesin tasanko** (engl. *Indo-Gangetic Plain*, myös *Gangetic Plain*; *North Indian Plain*, ’Pohjois-Intian tasanko’) on laaja ja hedelmällinen tasanko Intian niemimaan pohjois- ja keskiosissa. Siihen kuuluu Brahmaputran, Gangesin ja Induksen jokilaaksot; tasanko on muodostunut pääosin näiden suurjokien ja niiden sivuhaarojen alueelle kuljettamasta maa-aineksesta. Tasangon itäosassa sataa vähän tai on kuivuutta talvikaudella, mutta kesäsateet ovat niin runsaat, että laajat alueet muuttuvat suoksi tai mataliksi järviksi.

Tasankoa rajaa pohjoispuolella jyrkästi kohoava Himalajan vuoristo, josta saa alkunsa lukuisat alueen joet. Sieltä on peräisin myös hedelmällinen lietemaa, jonka joet kuljettavat ympäri aluetta. Etelässä tasankoa reunustaa Vindhya- ja Satpuravuoristot sekä Chota Nagpurin ylänkö. Länsipuolella kohoaa Iranin ylänkö. Hallinnollisesti tasanko sijaitsee Intian pohjoisessa ja itäisessä osassa, Pakistanin itäisessä, tiheimmin asutussa osassa, Nepalin eteläisessä osassa ja käytännöllisesti katsoen koko Bangladeshin alueella.

Hedelmällisen maaperän johdosta maanviljely on tuottavaa alueella, jonka johdosta alueen asukastiheys on suuri. Alueella asuu noin seitsemäsosa maapallon väestöstä. Suurimpia kaupunkeja ovat Ludhiana, Amritsar, Chandigarh, Delhi, Jaipur, Kanpur, Lucknow, Allahabad, Varanasi, Patna, Kolkata, Guwahati, Dhaka, Lahore, Faisalabad, Rawalpindi, Islamabad, Multan, Hyderabad ja Karachi.

## Lähteet
# Jangtsejoen suisto

**Shanghai**
Jiaxing
Huzhou
Hangzhou
Shaoxing
Ningbo
Zhoushan
Suzhou
Wuxi
Changzhou
Zhenjiang
**Nanjing**
Nantong
Jinhua
Taizhou
Quzhou
Yangzhou
Taizhou
Yancheng
Huai’an
Ma’anshan
Hefei

**Jangtsejoen suisto** on noin 100 000 neliökilometrin laajuinen suistoalue Shanghain sekä Jiangsun ja Zhejiangin maakuntien alueella Kiinassa, jossa Jangtsejoki laskee Itä-Kiinan mereen. Alueella asuu yli 10 prosenttia maan väestöstä. Vuonna 2002 alue vastasi 22 prosentista maan bruttokansantuotteesta, neljäsosaa liikevaihdosta ja 29 prosenttia maan tuonnista ja viennistä.

Ennen Itä-Kiinan mereen laskemistaan Jangtse jakautuu kahteen jokihaaraan. Näiden välissä sijaitsee Chongmingin saari, joka on syntynyt lietteen kasautuessa vuosisatojen ajan suiston alueelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jangtsejoen suisto Wikimedia Commonsissa