# Aasia

| Aasia |
| --- |
|  |
| Pinta-ala | 44 579 000 km² |
| Väkiluku | 4 641 055 000 |
|   – väestötiheys | 100 as./km² |
| Valtioita | 48 (luettelo valtioista) |
| Aikavyöhyke | UTC+2 – UTC+12 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Aasia** on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Aasiaan kuuluu suurin osa Euraasian mantereesta. Sen pinta-ala on noin 45 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja 8,6 prosenttia kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän yli 4,6 miljardia ihmistä eli yli 60 prosenttia maailman väestöstä.

Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.

Aasiassa sijaitsee maailman korkein vuoristo Himalaja. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, mutta Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Pohjoisen Siperiassa on laaja havupuumetsäalue.

## Luonnonmaantiede

### Pinnanmuodot ja geologia

Nasan satelliittikuvista koottu projektio Aasiasta.
Aasia on geologisesti hyvin aktiivinen maanosa, ja siellä on laajalti vuoristoja ja vulkaanisia alueita. Aasian ja koko maailman korkein vuoristo on Himalaja. Sen pohjoispuolella on Tiibetin ylänkö, joka on maailman korkein ylänkö. Indonesiassa on vulkaaninen kaari sekä Japanissa ja Filippiineillä tulivuorijonoja. Aasiassa on myös maailman vanhinta kallioperää, varsinkin Intian ja Arabian niemimailla sekä Siperiassa.

Aasiassa on 19 suurta virtaa, joiden pituus on vähintään 2 500 kilometriä. Pisimpiä jokia ovat Jangtse, Keltainenjoki, Indus, Ganges ja Mekong.

### Ilmasto ja kasvillisuus

Aasia voidaan jakaa ilmastollisesti Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasian kosteaan monsuunivyöhykkeeseen sekä kuivaan tai puolikuivaan Keski-Aasiaan. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Himalajalla ja Keski-Aasian vuoristoissa talvet ovat kylmiä ja runsaslumisia. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä.

Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa on trooppisia sademetsiä, jotka on tosin suurimmaksi osaksi hakattu. Subtrooppista Itä-Aasiaa peittävät osin ikivihreät lehtipuumetsät. Pohjoisempana on kesävihantia lehtimetsiä. Tiibetin ylänkö on lähes puutonta tundraa. Vähäsateisia alueita peittävät ruohostot, ja Intian sekä Thaimaan ylängöillä on trooppista ruohostoa. Keski-Aasian puolikuivat alueet ovat lauhkean vyöhykkeen ruohostoa. Siperiassa on laaja havupuumetsikköalue taiga.

### Luonto ja luonnonvarat

Aasian alueen luonto on erittäin rikasta ja siellä elää paljon sellaisia eläimiä, joita ei muualla tavata. Lisäksi Aasian alueella on maaperässä runsaasti mineraaleja ja arvometalleja. Persian­lahden ympärillä ovat maailman runsaimmat maaöljy­esiintymät. Kiinalla on enemmän vesivoimavaroja kuin millään muulla maailman maalla, jopa kaksi kertaa enemmän kuin Venäjällä. Hiilivarantojen suhteen Venäjä ja Kiina kuuluvat maailman suurimpiin.

* Aroa Mongoliassa.
* Himalajaan kuuluva maailman korkein vuori Mount Everest.
* Kiinan muuri sijaitsee vuoristoisessa maastossa.
* Halonginlahti Vietnamissa.

## Aasian valtiot

*Pääartikkeli: Luettelo Aasian maista asukasluvun mukaan*

| Maa tai alue | Pinta-ala (km²) | Asukasluku  | Väestötiheys (as./km²) | Pääkaupunki | Valtiomuoto | Viralliset kielet | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Keski-Aasia**: | **3 994 400** | **59 969 284** | **15** |  |  |  |  |
|  Kazakstan Kazakstan sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-joen läntinen osa kuuluu Eurooppaan.  | 2 717 300 | 15 185 844 | 5,6 | Astana | tasavalta | kazakki, venäjä | Kazakstanin tenge |
|  Kirgisia | 198 500 | 4 753 003 | 24,0 | Biškek | tasavalta | kirgiisi, venäjä | Kirgisian som |
|  Tadžikistan | 143 100 | 6 863 752 | 48,0 | Dušanbe | tasavalta | tadžikki, venäjä | Tadžikistanin somoni |
|  Turkmenistan | 488 100 | 4 603 244 | 9,4 | Ašgabat | tasavalta | turkmeeni | Turkmenistanin manat |
|  Uzbekistan | 447 400 | 25 563 441 | 57,0 | Taškent | tasavalta | uzbekki | Uzbekistanin som |
| **Itä-Aasia**: | **11 794 122** | **1 537 965 377** | **130,4** |  |  |  |  |
|  Japani | 377 835 | 127 433 494 | 337,0 | Tokio | perustuslaillinen monarkia | japani | Japanin jeni |
|  Kiina | 9 596 960 | 1 313 974 000 | 140,9 | Peking | kansantasavalta | mandariinikiina | Renminbi |
|  Korean demokraattinen kansantasavalta | 120 540 | 22 224 195 | 182,0 | Pjongjang | kansantasavalta | korea | Pohjois-Korean won |
|  Korean tasavalta | 98 480 | 48 422 644 | 492,0 | Soul | tasavalta | korea | Etelä-Korean won |
|  Mongolia | 1 564 116 | 2 791 272 | 1,8 | Ulan Bator | tasavalta | mongoli | Mongolian tugrik |
|  Taiwan | 36 191 | 23 119 772 | 639 | Taipei | tasavalta | mandariinikiina | Uusi Taiwanin dollari |
| **Pohjois-Aasia**: | **17 075 400** | **142 200 000** | **26,8** |  |  |  |  |
|  Venäjä Venäjä sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-vuoriston läntinen osa kuuluu Eurooppaan. | 17 075 400 | 142 200 000 | 26,8 | Moskova | liittotasavalta | venäjä | Venäjän rupla |
| **Kaakkois-Aasia**: | **3 520 125** | **586 254 917** | **166,5** |  |  |  |  |
|  Brunei | 5 770 | 343 653 | 61,0 | Bandar Seri Begawan | absoluuttinen islamilainen sulttaanikunta | malaiji | Brunein dollari |
|  Filippiinit | 300 000 | 89 469 000 | 300,0 | Manila | tasavalta | filipino, englanti | Filippiinien peso |
|  Indonesia | 1 919 440 | 245 453 000 | 134,0 | Jakarta | tasavalta | indonesia | Indonesian rupia |
|  Itä-Timor | 14 609 | 1 040 880 | 69,0 | Dili | tasavalta | tetum, portugali | Yhdysvaltain dollari |
|  Kambodža | 181 040 | 13 363 421 | 72,5 | Phnom Penh | perustuslaillinen monarkia | khmer | Kambodžan riel |
|  Laos | 236 800 | 6 217 141 | 24,0 | Vientiane | kansantasavalta | lao | Laosin kip |
|  Malesia | 329 758 | 26 207 102 | 78,0 | Kuala Lumpur | perustuslaillinen monarkia | malaiji | Malesian ringgit |
|  Myanmar | 678 500 | 50 700 000 | 62,0 | Naypyidaw | liittotasavalta (sotilasjuntta) | burma | Myanmarin kyat |
|  Singapore | 648 | 4 425 720 | 6 724,0 | Singapore | tasavalta | englanti, mandariinikiina, malaiji ja tamili | Singaporen dollari |
|  Thaimaa | 514 000 | 64 632 000 | 126,0 | Bangkok | perustuslaillinen monarkia | thai | Thaimaan baht |
|  Vietnam | 329 560 | 84 403 000 | 259,0 | Hanoi | tasavalta | vietnam | Vietnamin đồng |
| **Etelä-Aasia**: | **5 131 704** | **1 489 335 518** | **290,2** |  |  |  |  |
|  Afganistan | 647 500 | 28 717 213 | 43,0 | Kabul | tasavalta | pašto, dari | Afganistanin afgaani |
|  Bangladesh | 147 570 | 153 546 901 | 1 040,5 | Dhaka | kansantasavalta | bengali | Bangladeshin taka |
|  Bhutan | 38 394 | 682 321 | 17,8 | Thimphu | perustuslaillinen monarkia | dzongkha | ngultrum |
|  Intia | 3 287 590 | 1 095 351 995 | 329,0 | New Delhi | liittotasavalta | hindi, englanti ja 22 kansallista kieltä | Intian rupia |
|  Malediivit | 300 | 341 106 | 1 171,0 | Malé | tasavalta | divehi | Rufiyaa |
|    Nepal | 140 800 | 25 284 463 | 184,0 | Kathmandu | liittotasavalta | nepali | Nepalin rupia |
|  Pakistan | 803 940 | 165 804 000 | 213,0 | Islamabad | islamilainen tasavalta | urdu, englanti | Pakistanin rupia |
|  Sri Lanka | 65 610 | 19 607 519 | 298,0 | Sri Jayewardanapura-Kotte | tasavalta | tamili, sinhali | Sri Lankan rupia |
| **Länsi-Aasia eli Lähi-itä** | **6 234 892** | **349 925 394** | **56,1** |  |  |  |  |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | 88 880 | 4 496 000 | 64,0 | Abu Dhabi | liittovaltio | arabia | dirhami |
|  Armenia | 29 800 | 3 326 448 | 112,0 | Jerevan | tasavalta | armenia | Armenian dram |
|  Azerbaidžan Azerbaidžan sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jotka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. | 86 600 | 7 868 385 | 90,0 | Baku | tasavalta | azeri | Azerbaidžanin manat |
|  Bahrain | 665 | 739 000 | 987,0 | Manama | perustuslaillinen monarkia | arabia | Bahrainin dinaari |
|  Egypti Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa. Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan. | 1 001 450 | 80 471 869 | 77 | Kairo | tasavalta | arabia | Egyptin punta |
|  Georgia Georgia sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jonka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. | 69 700 | 4 661 473 | 67,0 | Tbilisi | tasavalta | georgia | Georgian lari |
|  Irak | 437 072 | 24 001 816 | 55,0 | Bagdad | tasavalta | arabia, kurdi | Irakin dinaari |
|  Iran | 1 648 195 | 68 688 000 | 42,0 | Teheran | islamilainen tasavalta | persia | Iranin rial |
|  Israel | 20 991 | 7 026 000 | 303,0 | Jerusalem | parlamentaarinen demokratia | heprea, arabia | Uusi Israelin sekeli |
|  Jemen | 527 970 | 20 727 063 | 39,0 | Sanaá | tasavalta | arabia | Jemenin rial |
|  Jordania | 92 300 | 5 153 378 | 48,0 | Amman | perustuslaillinen monarkia | arabia | Jordanian dinaari |
|  Kuwait | 17 820 | 2 041 961 | 115,0 | Kuwait | emiraatti | arabia | Kuwaitin dinaari |
|  Kypros | 9 250 | 717 657 | 112,0 | Nikosia | tasavalta | kreikka, turkki | euro |
|  Libanon | 10 452 | 3 826 018 | 358,0 | Beirut | tasavalta | arabia | Libanonin punta |
|  Oman | 212 460 | 3 001 583 | 14,0 | Masqat | sulttaanikunta | arabia | Omanin rial |
|  Qatar | 11 437 | 885 359 | 75,0 | Doha | monarkia | arabia | Qatarin rial |
|  Saudi-Arabia | 2 218 000 | 24 293 844 | 12,0 | Riad | monarkia | arabia | Saudi-Arabian rial |
|  Syyria | 185 180 | 17 585 540 | 93,0 | Damaskos | tasavalta | arabia | Syyrian punta |
|  Turkki  Turkki sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Bosporinsalmen länsipuolinen osa Turkkia kuuluu Eurooppaan. | 780 580 | 70 414 000 | 91,4 | Ankara | tasavalta | turkki | Turkin liira |
| **Yhteensä**: | **45 580 450** | **4 165 650 490** | **91,4** |  |  |  |  |

### Itsehallintoalueet

| Alue | Pinta-ala (km²) | Asukasluku | Asukastiheys (per asukas km²) | Pääkaupunki | Emämaa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brittiläinen Intian valtameren alue | 60 | 3 500 | 58,3 | Diego Garcia |  Yhdistynyt kuningaskunta |
|  Guangxi | 236 000 | 47 880 000 | 203 | Nanning |  Kiina |
|  Hongkong | 1 092 | 7 122 508 | 6 688 |  |  Kiinan erityshallintoalue. |
|  Joulusaari | 135 | 1 402 | 10,39 | Flying Fish Cove |  Australia |
| Kookossaaret | 14 | 630 | 45 | West Island |  Australia |
|  Macao | 31,4 | 624 000 | 18 568 |  |  Kiinan erityshallintoalue. |
|  Ningxia | 66 400 | 5 620 000 | 84,6 | Yinchuan |  Kiina |
|  Sisä-Mongolia | 1 183 000 | 28 770 000 | 20,1 | Hohhot |  Kiina |
|  Tiibet | 1 220 000 | 2 630 000 | 2,16 | Lhasa |  Kiina |
|  Sinkiang | 1 665 000 | 18 760 000 | 11,7 | Ürümqi |  Kiina |

## Talous

Karjaa Kazakstanissa.
Aasian maiden tulotasot vaihtelevat suuresti. Aasiassa on muutamia hyvin rikkaita maita, esimerkiksi Japani, ja eräitä alueellisia finanssikeskuksia, kuten Hongkong ja Bahrain. Monet Aasian maat ovat teollistuneet viime vuosikymmeninä. Toisaalta Aasiassa on myös vähiten kehittyneisiin maihin kuuluvia kehitysmaita, esimerkiksi Afganistan, Bangladesh ja Nepal.

### Maatalous

Aasian väestöstä suurin osa asuu monsuunivyöhykkeellä ja saa maataloudesta elantonsa. Vehnän ja riisin viljely on intensiivistä tuolla vyöhykkeellä. Aasian väestön nopean kasvun seurausta oli valtaisa ravinnontarve. Tämän vuoksi viljeltyä aluetta jouduttiin lisäämään ottamalla autiomaiden reuna-alueita ja muita maataloudelle marginaalisia alueita käyttöön sekä hakkaamalla metsää. Vihreä vallankumous oli onnistunut yritys lisätä maatalouden tuotantoa. Lannoitteita ja torjunta-aineita käyttämällä sekä parantamalla siemenlaatua saatiin usein jopa kolminkertaiset sadot. Aasiassa huolta on kuitenkin aiheuttanut muun muassa kemikaaleista johtuvat ympäristöongelmat. Laidunnus ja vehnän viljely ovat Keski-Aasian maatalouden tärkeimmät muodot johtuen alueen kuivuudesta. Lisäksi alueella viljellään laajalti puuvillaa kastelun ansiosta.

### Teollisuus

Kawasakin telakka Japanissa.
1980-luvulla monet Itä-Aasian valtiot saavuttivat korkean teollistumisasteen. Tämän vuoksi ne myös tulivat riippuvaisiksi polttoaineiden, mineraalien sekä muiden raaka-aineiden maahantuonnista. Kehittyneimmissä maissa tyypillisiä teollisuuden muotoja ovat auto-, tietokone- ja elektroniikkateollisuus, esimerkiksi Japani on hyvä esimerkki tällaisesta valtiosta. Myös Singapore, Taiwan, Hongkong ja Etelä-Korea ovat teollistuneet nopeasti. Näiden maiden jäljessä tulevat muun muassa Malesia, Thaimaa ja Filippiinit. Myös Kiinan ja Intian vienti on siirtynyt kohti teollisuustuotteita. Molemmilla valtioilla on merkittävää tieteellistä asiantuntemusta muun muassa satelliittiohjelmien ja avaruusteknologian aloilta.

Myös entiset Keski-Aasian neuvostotasavallat ovat siirtymässä hitaasti vapaaseen markkinatalouteen. Näiden maiden teollisuus on kuitenkin vielä vähäistä. Azerbaidžanilla on huomattavat öljyvarat ja Kazakstan tuottaa kemikaaleja ja metalleja.

## Kulttuuri

### Kielet

*Pääartikkeli: Aasian kielet*
Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indo­eurooppalaisen kielikunnan indo­iranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä, kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravida­kieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet, kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain ja burman kielillä on paljon puhujia mantereen puolella.

Kaikista maailman kielistä eniten äidinkielisiä puhujia on mandariinikiinalla. Sen ohella Itä-Aasian eniten puhuttuja kieliä ovat sille lähisukuiset wu- ja kantoninkiina sekä lisäksi korea ja japani.

Entisissä neuvostotasavalloissa käytetään yleisesti venäjän kieltä.

### Uskonnot

Buddhalainen temppeli Laosissa.
Kaikki laajimmalle levinneet uskonnot ovat syntyneet Aasiassa. Lähi-idästä ovat peräisin juutalaisuus, kristinusko ja islam, joista viimeksi mainittu on nykyisin Aasiassa laajimmalle levinnyt. Keski- ja Itä-Aasian valtauskontoja ovat buddhalaisuus ja hindulaisuus. Kiinan ja Intian vanhojen filosofisten perinteiden pohjalta on kehittynyt useita uskontoja tai uskontoon rinnastettavia suuntauksia:

* sikhiläisyys, jainalaisuus
* taolaisuus, kungfutselaisuus, šintolaisuus
* zarathustralaisuus

## Historia

*Pääartikkeli: Aasian historia*
*Katso myös: Aasian esihistoria*
### Varhainen historia

Aasian varhaiset korkeakulttuurit syntyivät mantereen eri puolilla suurten jokien varsilla. Mesopotamian ja Indus-jokilaakson kulttuurin välillä oli yhteyksiä, mutta Jangtse-joen ympäristö oli lähes eristyksissä niistä. Silti tietyt yhteiset kulttuuripiirteet osoittavat, että jo varhaisen Kiinan ja Lähi-idän kulttuurien välillä oli tuntemattomia yhteyksiä. Vain hevosilla kulkevat paimentolaiset pääsivät suurten arojen yli, ja Himalaja, Kaukasus sekä Siperian suot ja metsät muodostuivat heillekin liikenne-esteiksi. Vasta silkkitie yhdisti Kiinan Lähi-itään ja Eurooppaan.

### Eurooppalaiset Aasiassa

* Itä-Intian komppaniat, Brittien Intia, Siperian rata, Ranskan Indokiina, Portugalin Macao ja Goa.

### Eräitä sotia ja rajakiistoja 1940-luvulta nykyaikaan

Kashmirin laaksoa.
Toisen maailmansodan jälkeen aseelliset yhteenotot ovat jatkuneet mantereella. Taiwan eli Kiinan tasavalta erosi Kiinasta maan kommunistisen vallankumouksen jälkeen. Kiina ei ole hyväksynyt eroa. Sodan jälkeen myös Vietnam ja Korea jakautuivat kahdeksi eri valtioksi; kapitalistiseen etelään ja kommunistiseen pohjoiseen. Etelä-Vietnam ja Pohjois-Vietnam yhdistyivät vuonna 1975, Vietnamin sodan päätyttyä. Etelä-Korea ja Pohjois-Korea taas ovat yhä sotatilassa, tosin vain muodollisesti. Myös Himalajan vuoristossa sijaitsevan Kashmirin osavaltion kysymys on yhä vailla ratkaisua. Vuonna 1971 Pakistanin ja Intian välille syntyi sota. Sodan seurauksena syntyi Bangladeshin valtio. Aseellisia yhteenottoja Kiinalla on ollut Vietnamin, Neuvostoliiton ja Intian kanssa johtuen kiistoista Kiinan rajalinjasta. Filippiinien, Vietnamin, Malesian, Taiwanin ja Kiinan välillä on nykyään jännitteitä johtuen Spratlysaarten omistuksesta.

## Lähteet

* Martin, Penny & Olds, Margaret (toim.): *Geographica – suuri maailmankartasto: maanosat, maat, kansat*.  Könemann, 2000.  ISBN 3-8290-2481-9
* Martin, Penny; Olds, Margaret & Church, Fran: *Geographica*.  Suomentanut Matti Eskola ja Jorma Harju. Könemann, 2003.  ISBN 3-89731-916-0

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aasia Wikimedia Commonsissa

* Sitaatteja aiheesta **Aasia** Wikisitaateissa
* Matkaopas aiheesta Aasia Wikimatkoissa