Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# IRNSS

Intialaisen IRNSS-navigaatiojärjestelmän tavoiteltu peittoalue.
**Indian Regional Navigational Satellite System** (**IRNSS**) on Intian oma alueella paikannussatelliittijärjestelmä. ISRO kehittää tätä 7 satelliittiin perustuvaa järjestelmää. Seitsemän satelliitin järjestelmä on ollut opertiivinen vuodesta 2018. Sitä tukevat navigaatiolaitteet tulivat vuonna 2019 pakollisiksi intialaisiin kaupallisen henkilö- ja tavaraliikenteen ajoneuvoihin.

## T&K-projekti

Intia aloitti hankkeen toukokuussa 2006. Sen arvellaan olevan valmis vuonna 2012. Järjestelmän ja sen ensimmäisen satelliitin kehitystyö maksoi noin 16 miljardia rupiaa - 1. satelliitti laukaistiin vuonna 2009.

## Operatiivisen järjestelmän rakentaminen

Kaikkiaan järjestelmä käyttää GPS-satelliittien signaalin lisäksi aluksi seitsemän ja myöhemmin yhdentoista intialaisen satelliitin signaaleja ja tietoliikennettä.

Länsimaissa Venäjän arvellaan avustavan Intiaa kehittämään järjestelmäänsä siirtämällä Glonassin teknologiaa Intian käyttöön.

## Järjestelmä

Kolme satelliittia toimii geostationaarisella kiertoradalla, loput 29 asteen inklinaation omaavalla radalla. Kaikki satelliitit ovat jatkuvasti Intiassa olevan maa-asemaverkoston kuuluvuusalueella. Atomikellot sijoitetaan satelliitteihin. Paikannussignaali lähetetään S-taajuuskaistalla (2-4 GHz). Satelliitit olisivat tietoliikennesatelliittien kaltaisia - paino 1300 kg ja sähköteho 1400 W. Paikannustarkkuus Intiassa olisi parempi kuin 20 metriä.

Maa-asemia: pääkeskus (Master Control Center, MCC), lukuisia seuranta-asemia (IRIM) ja satelliittien komennot lähettäviä asemat (TT&C).

## Katso myös

* GAGAN

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SATNAV Industry Meet 2006 (Arkistoitu – Internet Archive)
*
# World Geodetic System

**World Geodetic System** (WGS, suomeksi epävirallisesti Maailman geodeettinen järjestelmä) on geodesiassa ja paikannuksessa käytetty datumi. Viimeisin määritys on WGS84. Järjestelmää käytetään mm. Web-karttapalveluissa ja satelliittipaikannuslaitteissa. Lisäksi muun muassa Suomen hätäkeskus käyttää järjestelmää paikantaakseen soittajan, joka voi olla esimerkiksi palvelukoira tai pieni lapsi tai muu sellainen joka ei osaa kertoa sijaintiaan itse.
# Kansainvälinen terrestrinen vertausjärjestelmä

**Kansainvälinen terrestrinen vertausjärjestelmä** (lyh. **ITRS**, engl. *International Terrestrial Reference System*) on maailmanlaajuinen kolmiulotteinen geosentrinen terrestrinen vertausjärjestelmä, joka on määritelty IUGG:n ja IAG:n päätöslauselmissa vuosilta 1991 ja 2007.

## Vertauskehykset

Vertausjärjestelmän viimeisin realisaatio on *Kansainvälinen terrestrinen vertauskehys 2014* (lyh. *ITRF 2014*, engl. *International Terrestrial Reference Frame 2014*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* International Association of Geodesy (IAG)
* The International Union of Geodesy and Geophysics (IUGG)
# Pyörähdysellipsoidi

**Pyörähdysellipsoidi** on ellipsoidi, joka saadaan pyöräyttämällä ellipsi pääakselinsa ympäri.

Ellipsin pääakselia, jonka ympäri pyörähdys on tehty, kutsutaan pyörähdysellipsoidin pyörähdysakseliksi. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 -akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 on ympyrä, jonka säde WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
# Ellipsoidi

Ellipsoidi, jolle *a* = 4, *b* = 2 ja *c* = 1.

**Ellipsoidilla** tarkoitetaan kappaletta, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi.

Jos ellipsoidin keskipiste on pisteessä (0,0,0) eli origossa ja akselit ovat koordinaattiakselin suuntaiset, on *ellipsoidin yhtälö* xyz-koordinaatistossa

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , jossa WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .
Luvut WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 , WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 ovat ellipsoidin *puoliakselien* pituudet.

Ellipsoidin erikoistapaus pyörähdysellipsoidi syntyy, kun ellipsi pyörähtää jonkin akselinsa ympäri. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi x-akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa yz on ympyrä, jonka säde WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 .

## Tilavuus

Ellipsoidin tilavuus saadaan kaavalla

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
## Pinta-ala

Ellipsoidin pinta-ala saadaan kaavalla

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14
jossa
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 , WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 ovat ensimmäisen ja toisen asteen epätäydellisiä elliptisiä integraaleja.

Likimääräinen arvo saadaan kaavalla:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_22
missä arvolla WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 saadaan suhteellinen virhe, joka on korkeintaan 1,061 % (Knud Thomsenin kaava); arvo
p = 8/5 = 1,6 on optimaalinen lähes pallomaisille ellipsoideille, suhteellinen virhe on tällöin korkeintaan 1,178 % (David W. Cantrellin kaava).

## Lähteet
# Merenpinnan taso

Merenpinnassa on tapahtunut selkeää nousua 1900-luvun alusta lähtien ilmaston lämpenemisen seurauksena.
**Merenpinnan taso** on valtamerien keskimääräinen pinnan korkeus. Kartastoissa merenpinnan tasoksi on sovittu keskimääräinen merenpinnan korkeus sovittuna vuotena. Merenpinnan korkeus vaihtelee huomattavasti muun muassa vuorovedestä johtuen ja yhtenäisen merenpinnan tason sopiminen vaatii pitkäkestoisia mittauksia ympäri maailmaa. Poikkeama keskiveden korkeudesta, eli merenpinnan tasosta, ilmoitetaan merisääennusteissa satamakohtaisesti senttimetreinä.

Merenpinnan tasoa mitataan nykyään mareografeilla eli vedenkorkeuden mittausasemilla ja satelliiteilla. Menneistä merenpinnan vaihteluista saadaan tietoa muun muassa merenpohjan fossiileista määritettyjen happi-isotooppisuhteiden sekä muinaisten rantaviivojen jättämien jälkien perusteella.

## Katso myös

* Datumi
* Merenpinnan nousu
* Syvänkö

## Aiheesta muualla

* Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past. (Arkistoitu – Internet Archive)
* Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present (Arkistoitu – Internet Archive)
# Absoluuttinen korkeus

**Absoluuttinen korkeus** on kohteen pystysuora etäisyys vertailutasosta, datumista. Vertailutasona kartografiassa on yleisesti merenpinnan (keskimääräinen) korkeus. Lyhennettä mpy. käytetään tarkoittamaan korkeutta meren pinnan yläpuolella. WGS84-geoidin pintaa käytetään vertailutasona GPS:ssä. Absoluuttinen korkeus on kiinteä, toisin kuin suhteellinen korkeus eli topografinen prominenssi. Absoluuttisen korkeuden arvo merkitään positiivisena, kun taas suhteellisen korkeuden arvo esitetään negatiivisena.

## Katso myös

* Korkeus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Absoluuttinen korkeus Wikimedia Commonsissa
# Luoti (työkalu)

**Luoti** eli **luotilanka** eli **riippuluoti** on rakennusalan mittaustöissä ja maanmittauksessa käytettävä työkalu pystysuoruuden määrittämiseen painovoiman avulla. Siinä olevan ohuen langan yläpää solmitaan haluttuun kohtaan, ja annetaan langan alapäähän ripustetun teräväkärkisen metallipainon jännittää lanka pystysuoraan asentoon. Sanaa luoti käytetään sekä metallipainosta että metallipainon ja ripustuslangan (luotilangan) yhdistelmästä. Rakennusmittauksen ja maanmittauksen oppikirjoissa työvälineestä käytetään nimitystä riippuluoti.

Paitsi pystysuunnan osoittamiseen soveltuu luoti myös ripustuspisteen kohdan määrittämiseen alemmalla tasolla. Luotilanka tai sitä vähän paksumpi luotinaru on verrattain tarkka vertailukohta pystysuoruuden mittaamisessa, ellei tuuli tai muu ilmavirta pääse vaikuttamaan mittaustulokseen. Pitkään lankaan sidotun riippuluodin heilumista voi estää upottamalla sen öljyllä täytettyyn astiaan. Sen on monessa käyttökohteessa korvannut optinen luoti ja erilaiset lasermittalaitteet kuten laserluoti. Optinen luoti on erilaisten mittauskojeiden (kuten teodoliitin ja takymetrin) luotimislaitteena eli välineenä kojeen keskistämiseen tarkasti havaintopisteen yläpuolelle riippuluotia tarkempi, sillä optisen luodin avulla keskistys pystytään tekemään noin yhden millimetrin tarkkuudella. Riippuluodin tarkkuus luotimislaitteena on 2–5 mm tuulisuudesta riippuen käytettäessä 200 gramman painoista luotia. Riippuluotia voi kuitenkin edelleen käyttää optisen luodin vertailukohtana.

Riippuluodilla mitattaessa on otettava huomioon, että ilmavirrat aiheuttavat suuria virheitä yli kolmen metrin pituista lankaa käytettäessä. Vakaan mittaustuloksen saamiseksi luodin massan tulisi olla yli 1 kg ja langan heilunnan saa pienenemään upottamalla luodin öljyyn, mutta sekään ei poista tuulen vaikutusta. Vesi ei vähennä riittävästi luodin liikettä. Jos esimerkiksi tutkitaan seinän pystysuoruutta mittaamalla mittanauhalla seinän ja seinästä irti olevan riippuluodin väli, voi tarkkuus olla 2–6 m korkeassa seinässä ±15 millimetriä.

## Katso myös

* vesivaaka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luoti (työkalu) Wikimedia Commonsissa
# Datumi

**Datumi** on parametri tai parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation.

## Paikallinen datumi

Datumi voi olla paikallinen, jolloin sitä käytetään esimerkiksi suhteelliseen paikantamiseen muutaman kilometrin säteellä kohteesta. Erillisdatumi on paikallisen datumin erikoistapaus, jossa datumi määritellään suppealle alueelle tai tiettyyn tilaan usein tietyksi ajaksi tiettyä tarkoitusta varten.

## Geodeettinen datumi

Geodeettinen datumi kuvaa kaksi- tai kolmiulotteisen koordinaatiston suhdetta Maahan.

Suhde voidaan luoda määrittelemällä joukolle pisteitä konventionaaliset koordinaattiarvot. Geodeettiseen datumiin kuuluu useita mittauksia ja laskelmia Esimerkkejä geodeettisesta datumista ovat mm. EUREF-FIN ja kartastokoordinaattijärjestelmä.

## Korkeusdatumi

Korkeusdatumi määrittelee painovoimaan liittyvien korkeuksien tai syvyyksien suhteen Maahan. Korkeusmallilla havainnollistetaan maaston muotoja. Sen avulla voidaan luoda maastomalleja, pintamalleja ja tulvakarttoja.

Suppeassa mielessä korkeusdatumilla tarkoitetaan vain korkeuksien nollatasoa. Laajemman määritelmän mukaan korkeusdatumiin sisältyy myös se, mihin epookkiin korkeudet viittaavat, käytetäänkö ortometrisiä korkeuksia vai normaalikorkeuksia ja mikä on maankuoren pysyvän vuoksen järjestelmä. Tavallisesti nollataso liittyy keskimääräiseen merenpintaan. Myös hydrografiassa käytetyt luotausdatumit ovat korkeusdatumeita. Niiden tapauksessa korkeudet ovat joko negatiivisia korkeuksia tai syvyyksiä. Esimerkki paikkatiedon alan korkeusdatumista on Euroopan korkeusvertausjärjestelmä (lyh. EVRS).

## Katso myös

* Koordinaattijärjestelmä
* Korkeusjärjestelmä
* GPS
* Vaaitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Datumi Wikimedia Commonsissa

## Lähteet
# Leveyspiiri

Vaakaviivat maailmankartassa ovat leveyspiirejä. Kuvassa päiväntasaajan lisäksi 30° ja 60° leveyspiirit.
**Leveyspiiri** eli **paralleelipiiri** on maapallon kiertävä päiväntasaajan suuntainen piiri. Sen maanpinnan kohdan sijainti päiväntasaajasta pohjoiseen tai etelään voidaan kertoa leveysasteen, minuuttien ja sekuntien avulla.

Päiväntasaajan ja napojen lisäksi tärkeitä leveyspiirejä ovat Kravun kääntöpiiri (23° 26′ 22″ N) pohjoisella ja Kauriin kääntöpiiri (23° 26′ 22″ S) eteläisellä pallonpuoliskolla, jotka antavat auringon pohjoisimman ja eteläisimmän zeniittiaseman, sekä napapiirit (66° 33′ 39″), jotka kuvaavat kaamoksen rajaa.

## Katso myös

* Pituuspiiri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leveyspiiri Wikimedia Commonsissa
# PostGIS

| PostGIS |
| --- |
|  |
| Kehittäjä | Refractions Research |
| Kehityshistoria |
| Vakaa versio | 3.6.1 (12. marraskuuta 2025) |
| Tiedot |
| Ohjelmistotyyppi | Paikkatietojärjestelmä |
| Alusta | Linux, Unix, Windows, Mac OS X |
| Ohjelmointikielet | C |
| Lisenssi | GPL |
| Aiheesta muualla |
| postgis.refractions.net |
| Infobox OK |

**PostGIS** on vapaa paikkatietojärjestelmälaajennos PostgreSQL-tietokantaohjelmistolle. PostGISin kehittämisen aloitti Refractions Research vuonna 2001.

## Lähteet
# Google Maps

| Google Maps |
| --- |
|  |
| Verkkosivusto | Google Maps |
| Tyyppi | karttapalvelu |
| Rekisteröinti | ei |
| Kielet | useita, myös suomi |
| Omistaja | Google |
| Luonut | Lars Rasmussen Jens Rasmussen |
| Avattu | 2005 |
| Nykyinen tila | aktiivinen |
| Infobox OK |

Google Maps -navigoinnin kansainvälinen saatavuus
  Saatavilla Androidille ja iOS:lle
  Saatavilla vain Androidille
  Ei saatavilla
**Google Maps** (aiemmin nimellä **Google Local**) on yhdysvaltalaisen Googlen tuottama karttapalvelu. Se tarjoaa katseltavaksi katu- ja satelliittikarttoja sekä mahdollisuuden matkareitin suunnitteluun ja paikallisten yritysten etsimiseen. Google Maps käyttää Web Mercator -projektiota, joten napa-alueiden katselu ei ole mahdollista.

Google Maps API on julkinen ohjelmointirajapinta, jonka palvelun karttoja on mahdollista liittää muille verkkosivuille.

Google tarjoaa myös kuvia Marsista sekä Kuusta Google Mapsia vastaavissa *Google Mars* ja *Google Moon* -palveluissa. Näitä sivustoja vastaava projekti on myös monipuolisempia ominaisuuksia sisältävä Google Earth -ohjelma, joka on saatavilla muun muassa macOS:lle, Windowsille ja Linux-jakeluille.

Google Maps on saatavissa myös kännyköihin. Kännykkäsovellukseen sisältyy myös navigointitoiminto.

Karttojen sisältöä voi muokata liittymällä Googlen Local Guides-ohjelmaan, johon tarvitaan vähintään 18 vuoden ikä ja Google-tili.

## Katso myös

* Google Street View
* OpenStreetMap

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Google Maps
* Google Moon sekä Google Mars, Googlen vastaavat sivustot Kuusta ja Marsista
* Google Earth, vastaava tietokoneohjelma
# Norjanmeri

Norjanmeri (punaisella viivalla rajattu merialue).
Norjanmeri ja Grönlanninmeri satelliittikuvassa. Meristä esitetään syvyystieto: tummimman sininen on syvintä vettä.
**Norjanmeri** on Atlantin valtameren sivumeri Norjan länsipuolella ja Grönlanninmeren itäpuolella, rajoittuen pohjoisessa Barentsinmereen ja etelässä Pohjanmereen, Shetlandin- ja Färsaariin sekä Atlanttiin (ydinosa).

Merialueen suurin syvyys on 3 970 metriä (toisen lähteen mukaan 4 020 m) ja meriveden suolaisuus noin 35 tuhannesosaa. Kokonaispinta-ala on 1 400 000 neliökilometriä.

Aiemmin merialueen nimi on kirjoitettu suomeksi myös muodossa Rudian meri (1764), Rutjanmeri (1844), Norjan-meri (1914) ja Norjan meri (1937, 1963, 1964, 1965).

Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Norjanmeren rajat seuraavasti (1953):

* Koillisessa: Huippuvuorten Länsimaan eteläisimmästä pisteestä Karhusaaren pohjoisniemeen (North Cape), saaren läpi Bullniemelle (Cape Bull) ja sieltä Norjan Nordkappiin (25°34’ E)
* Kaakossa: Norjan länsirannikko Nordkappin (North Cape) ja Stadtkappin (Cape Stadt, 62°10′N, 5°00′E) välillä.
* Etelässä: Norjan länsirannikon latitudipisteestä 61°00’ N leveyspiiriä pitkin longitudipisteeseen 0°53’ W, josta luoteeseen seuraten linjaa (Färsaarten) Fuglön koillisimpaan pisteeseen (62°05′N, 6°15′W, (täsmällisemmin noin 62.342°N, 6.258°W)) ja edelleen Islannin Gerpirin itäisimpään pisteeseen (65°05′N, 13°30′W).
* Lännessä: Grönlanninmeren kaakkoisraja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjanmeri Wikimedia Commonsissa