Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# USS Constitution

| USS Constitution |
| --- |
|  *USS Constitution* |
| Aluksen vaiheet |
| Rakentaja | Edmund Hartt, Boston, Massachusetts |
| Hinta | 302 718 $ (1797) |
| Kölinlasku | 1. marraskuuta 1794 |
| Laskettu vesille | 21. lokakuuta 1797 |
| Tekniset tiedot |
| Uppouma | 2 200 t |
| Pituus | 53 m (vesiraja) |
| Leveys | 13,26 m |
| Syväys | 6,4-7,0 m |
| Miehistöä | 450 |
| Aseistus |
| Aseistus | 32 x 24 naulan tykkiä 20 x 32 naulan karronadia  |
| Infobox OK |

**USS Constitution** on Yhdysvaltain laivaston puurunkoinen kolmimastoinen 44-tykkinen fregatti. Alus on yksi kuudesta Yhdysvaltain kongressin 27. maaliskuuta 1794 hyväksymästä fregatista. Alus on maailman vanhin "täydessä palveluksessa" oleva sota-alus. Britannian kuninkaallisella laivastolla nimellisesti palveluksessa oleva *HMS Victory* on kuitenkin *Constitutionia* vanhempi. *Victory* on kuitenkin pysyvästi sijoitettu kuivatelakalle, eikä se ole purjehduskelpoinen.

## Valmistus

Joshua Humphreyn suunnittelema alus tilattiin Edmund Harttilta Bostonista Massachusettsista, missä valmistuksesta vastasivat George Claghorn ja Samuel Nicholson. Se laskettiin vesille 21. lokakuuta 1797 ja nimettiin kunnianosoituksena Yhdysvaltain perustuslaille. Alus valmistui 23. heinäkuuta 1798 ensimmäisenä päällikkönään Samuel Nicholson.

Aluksen kolme mastoa keulamasto, isomasto ja mesaanimasto ovat korkeudeltaan 60, 67 ja 52,6 metriä. Mastojen kokonaispurjepinta-ala on 3 968 neliömetriä.

## Palvelus

*Constitution* osallistui 1798-1800 Yhdysvaltain ja Ranskan väliseen ns. "kvasisotaan", ensimmäiseen barbareskisotaan (1801-1805) ja vuoden 1812 sotaan.

Yhdysvaltain sisällissodassa alus oli Pohjoisvaltioiden koululaivana sijoitettuna Yhdysvaltain laivastoakatemiaan. Myöhemmin aluksesta tehtiin kelluva kasarmi ja poistettiin laivaston vahvuudesta.

Alus nimettiin 1. joulukuuta 1917 *USS Old Constitutioniksi,* sillä nimi haluttiin vapauttaa uudelle taisteluristeilijä *USS Constitutionille*, mutta sen tilaus peruttiin Washingtonin laivastosopimuksen seurauksena kesken rakennustöiden. Alkuperäinen *Constitution* sai nimensä takaisin 24. heinäkuuta 1925. Alus restauroitiin 1925 ja palautettiin 1935 nimelliseen palvelukseen. Myöhemmin alusta on korjattu 1970- ja 1990-luvuilla. Se jatkaa palveluksessa laivaston PR-tehtävissä. Vuodesta 2007 vuoteen 2010 *Constitution* oli telakalla korjattavana, jolloin vanhoja muutoksia purettiin ja alusta palautettiin kohti alkuperäistä asuaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Historic Naval Ships Association - USS Constitution (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# NRO

| National Reconnaissance Office  |
| --- |
|  NRO:n tunnus |
| Perustettu | 6. syyskuuta 1961 |
| Toimivalta | Yhdysvaltain hallitus |
| Ministeriö | Yhdysvaltain puolustusministeriö |
| Päätoimi­paikka | Chantilly, Virginia, US |
| Pääjohtaja | Christopher Scolese |
| Infobox OK |

**NRO** (engl. *National Reconnaissance Office*) on yksi Yhdysvaltain 16 tiedustelupalvelusta. NRO on Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen virasto, joka operoi Yhdysvaltain vakoilusatelliitteja ja rahoittaa niiden suunnittelun ja rakentamisen. NRO työskentelee läheisesti NSA:n (Kansallinen turvallisuusvirasto), NGA:n, CIA:n ja DIA:n kanssa kooten kaikki satelliiteilla ja ilma-aluksilla kerätyn tiedusteluaineiston.

Vuoden 2010 huhtikuussa NRO:n johtaja Bruce Carlson vaati organisaation salaisen budjetin nostamista muun muassa teknologian kehityksen rahoitusta varten. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun sekä NOAAn ja puolustusministeriön yhteinen NPPOESS-satelliittiurakka että NASAn Constellation-ohjelma katkaistiin suurten kustannusylitysten vuoksi – nämä tilausten peruutukset merkitsevät avaruusteollisuudelle tulon menetyksiä. Vuoden 2010 syyskuussa NRO:n johtaja valitti rahoituksensa marginaalisuutta, koska budjetti on pysynyt dollarimäärässä vakiona. Satojen miljoonien dollarien rahoituksella tilataan vuosittain laitteistoa esimerkiksi Raytheonilta, Northrop Grummanilta, Boeingilta (mm. Future Imagery Architecture -tilaus) ja Lockheed Martinilta.

## Eräitä johtajia

* Hans Mark, Ph.D., ilmavoimien alivaltiosihteeri (under secretary of the Air Force) ja NRO:n johtaja vuosina 1977–1979
* Edward C. Aldridge Jr., ilmavoimien alivaltiosihteeri ja NRO:n johtaja vuosina 1981–1988
* Martin C. Faga, ilmavoimien alivaltiosihteeri ja NRO:n johtaja vuosina 1989–1993
* Jeffrey K. Harris, ilmavoimien alivaltiosihteeri ja NRO:n johtaja vuosina 1994–1996
* Keith R. Hall, ilmavoimien alivaltiosihteeri ja NRO:n johtaja vuosina 1997–2001
* Peter B. Teets, ilmavoimien alivaltiosihteeri ja NRO:n johtaja vuosina 2001–2005
* Donald M. Kerr, Ph.D., ilmavoimien alivaltiosihteeri (Intelligence Space Technology) ja NRO:n johtaja vuosina 2005–2007
* Scott F. Large, ilmavoimien alivaltiosihteeri (Intelligence and Space Technology) ja NRO:n johtaja vuosina 2007–2009
* Bruce Carlson, kenraali (evp.) Yhdysvaltain ilmavoimista, 2009 – 20. heinäkuuta 2012.

## Katso myös

* Luettelo tiedustelupalveluista
* Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (2013 alkaen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NRO:n viralliset kotisivut. (englanniksi)
* SpaceNewsin kesän 2010 artikkeli NROn muutoksista[vanhentunut linkki]
# Kvasisota

| Kvasisota |
| --- |
| Osa Ranskan vallankumoussodat Toisen liittokunnan sota |
|  USS Constellation meritaistelussa ranskalaista *L'insurgente* -alusta vastaan vuonna 1799. |
| Päivämäärä | 7. heinäkuuta 1798 – 30. syyskuuta 1800 |
| Paikka | Atlantin valtameri, Karibianmeri, Intian valtameri, Välimeri |
| Lopputulos | Mortefontainen rauha |
| Osapuolet |
|  Yhdysvallat  Iso-Britannia |  Ranska |
| Komentajat |
|  John Adams  George Washington  Alexander Hamilton  Benjamin Stoddert |  Paul Barras  Napoleon Bonaparte  Edme Desfourneaux  Victor Hugues  André Rigaud |
| Vahvuudet |
| 54 laivan laivasto: 18 fregattia 4 sluuppia 2 prikiä 3 kuunaria 5700 merimiestä ja sotilasta 365 kaapparia | tuntematon |
| Tappiot |
| 82 kuollutta 85 haavoittunutta 22 sotavankia | tuntematon |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kvasisota** (engl. *Quasi-War*) oli julistamaton sota joka käytiin 7. heinäkuuta 1798 alkaen melkein pelkästään Karibianmerellä. Sodassa olivat osapuolina Yhdysvallat ja Ranska. Sota päättyi vuoden 1800 sopimukseen eli Mortefontainen rauhansopimukseen, joka solmittiin 30. syyskuuta 1800. Taustana olivat erimielisyydet, jotka koskivat sopimuksia ja Yhdysvaltojen puolueettomuutta Ranskan vallankumouksen aikaisissa sodissa.

## Katso myös

* XYZ-skandaali

## Lähteet
# Viskikapina

**Viskikapina** (engl. *Whiskey rebellion*) oli Yhdysvalloissa vuonna 1794 puhjennut kapinaliike, jonka syynä oli alkoholiveron vastustus. Se oli ensimmäinen maan sisäinen levottomuus, jonka kukistamiseen käytettiin liittovaltion joukkoja.

Valtiovarainministeri Alexander Hamiltonin esityksestä kongressi oli vuonna 1791 säätänyt alkoholijuomille valmisteveron, jonka tarkoituksena oli kerätä varoja velkaantuneelle valtiolle sekä osoittaa liittovaltion oikeus verojen säätämiseen. Vero haittasi pahimmin syrjäseutujen pienviljelijöitä, joiden elämässä ja taloudessa viski oli keskeisessä roolissa. Viljelijät tislasivat runsaasti viskiä, sillä sen kuljetus ja myyminen oli helpompaa kuin sen raaka-aineena käytetyn viljan, ja sitä käytettiin käytännössä valuutan korvikkeena. Monet kieltäytyivät maksamasta uutta veroa ja hyökkäilivät sitä perimään saapuneiden veronkantajien kimppuun. Yritykset toimeenpanna lakia johtivat vuonna 1794 järjestäytyneen kapinan puhkeamiseen. Heinäkuussa 1794 noin 500 miehen joukko poltti paikallisen verotarkastajan kodin läntisessä Pennsylvaniassa. Seuraavassa kuussa presidentti George Washington esitti kongressin hyväksymän vetoomuksen, jossa vaadittiin kapinallisia palaamaan koteihinsa ja pyydettiin neljää naapuriosavaltiota lähettämään avuksi miliisijoukkoja.

Kun neuvottelut kapinallisten kanssa eivät johtaneet tuloksiin, Washington määräsi 13 000 miestä miehittämään alueen, jossa levottomuuksia oli esiintynyt. Kapinallisten rivit hajosivat, eikä varsinaisia taisteluita syntynyt. Joitakin kapinaan osallistuneita tuomittiin myöhemmin oikeudessa. Valtiopetoksesta tuomittiin vain kaksi, jotka molemmat presidentti lopulta armahti. Federalistit olivat tyytyväisiä liittovaltion voimannäyttöön, mutta oppositiossa olleet demokraatti-republikaanit kavahtivat keskusvallan harjoittamaa voimankäyttöä.

## Lähteet
# Meksikon asevoimat

| Meksikon asevoimat Fuerzas Armadas de Mexico |
| --- |
|  |
| Toiminnassa | 1884– |
| Valtio |  Meksiko |
| Rooli | asevoimat |
| Koko | 280 000 ammattisotilasta 82 000 reserviläistä |
| Komentajat |
| Nykyinen komentaja | kenraali Salvador Cienfuegos Zepeda |
| Infobox OK |

**Meksikon asevoimat** (*Fuerzas armadas de México*) koostuvat maavoimista, ilmavoimista ja merivoimista. Asevoimien ylipäällikkö on Meksikon presidentti, nykyään Andrés Manuel López Obrador. Puolustusministeri on Luis Cresencio Sandoval. Vuonna 2010 asevoimilla oli henkilökuntaa 264 517 henkeä.

Meksikolaisen sotilasakatemian kadetti
# Pension Benefit Guaranty Corporation

**Pension Benefit Guaranty Corporation** (**PBGC**) on yhdysvaltalainen valtionyhtiö, jonka tarkoituksena on suojata yksityisten yritysten eläkerahastoja sekä jatkaa ja hoitaa yksityisten yritysten aikaisemmin hallinnoimia eläkerahastoja. PBGC:n historia liittyy siihen, että yksityiset yritykset ovat tarjonneet eläkkeitä 1800-luvun lopulta alkaen, mutta niitä ei oltu säännelty juuri lainkaan ennen vuotta 1974 jolloin PBGC perustettiin. PBGC on tärkeä, kun yritys joutuu konkurssiin tai ei muuten kykene maksamaan eläkemaksuja.

PBGC:n perustamisen historia on autonvalmistaja Studebakerin konkurssissa vuonna 1963. Studebakerin eläkerahasto tuhoutui yrityksen konkurssissa. Tämä käynnisti 10-vuotisen kamppailun liittovaltion lainsäädännön saamiseksi. Vuonna 1974 saatiin voimaan Employee Retirement Income Security Act (ERISA). Tähän lainsäädäntöön kuului myös PBGC:n perustaminen.

44 miljoonan yhdysvaltalaiset eläkkeet ovat tämän yrityksen suojaamia ja 1,5 miljoonan yhdysvaltalaisen eläkkeet tulevat tämän yrityksen hallinnoimista eläkerahastoista. Suurin tapaus kun eläkerahasto on siirretty kokonaan PBGC:lle on ollut vuonna 2005 tapahtunut United Airlines -lentoyhtiön neljän eläkerahaston lakkauttaminen, kun lentoyhtiö toimi konkurssilainsäädännön alaisuudessa. Tapauksessa PBGC:lle siirtyi 7,3 miljardin Yhdysvaltain dollarin maksuvaateet ja 122 000 eläkkeensaajaa.

Alkuvuodesta 2019 PBGC otti hoidettavakseen Sears Holdings -vähittäiskaupan alan yrityksen kaksi eläkerahastoa, joiden eläkkeensaajiin kuuluu noin 90 000 henkilöä.

## Lähteet
# Warrenin komissio

Warrenin komission loppuraportin allekirjoitukset
**Warrenin komissio** (virallinen nimi englanniksi *President's Commission on the Assassination of President Kennedy*) oli komissio, joka laati virallisen selvityksen Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn salamurhasta. Presidentti Lyndon B. Johnson nimitti komission 29. marraskuuta 1963, viikkoa murhan jälkeen. Komissio luovutti 888-sivuisen loppuraporttinsa Johnsonille 24. syyskuuta 1964, ja se julkaistiin kolme päivää tämän jälkeen.

Marraskuussa 1964, kaksi kuukautta loppuraportin julkistamisen jälkeen, Warrenin komissio julkaisi 26 nidettä dokumentteja, sisältäen 552 todistajan lausunnot tai todistukset sekä yli 3100 asiakirjaa.

## Jäsenet

* Earl Warren, Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja (puheenjohtaja)
* Richard Russell, demokraatti senaattori Georgiasta
* John Sherman Cooper, republikaani senaattori Kentuckystä
* Hale Boggs, edustajainhuoneen demokraatti-puolueen puoluepiiskuri (Louisiana)
* Gerald Ford, edustajainhuoneen vähemmistöpuolueen johtaja (republikaani) (Michigan)
* Allen Dulles, entinen CIA:n pääjohtaja
* John J. McCloy, Maailmanpankin entinen pääjohtaja

## Loppuraportti

Komission loppuraportin mukaan Oswald toimi yksin ampuessaan kolme laukausta Dallasin koulukirjavaraston kuudennen kerroksen ikkunasta. Yksi laukauksista meni kokonaan ohi. Yksi läpäisi Kennedyn kaulan sekä hänen edessään istuneen kuvernööri John Connallyn rintakehän ja pysähtyi lopuksi Connallyn reiteen. Viimeinen osui Kennedyä päähän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Warren Komission *Raportti* (Full Text)
* Warren Komission *Kuulustelut* (Full Text)
* Assassination Records Review Board link (Arkistoitu – Internet Archive)
* House Select Committe on Assassinations link
* Rockerfeller Committee link
* Church Committee link
* historic audio-video of the assassination
# Lahjoitus

**Lahjoitus** on oikeustoimi, jolla joku luovuttaa tai sitoutuu luovuttamaan vastikkeetta toiselle esineen, oikeuden tai omaisuusarvon.

## Lahjoitus Suomessa

Verotuksessa pidetään lahjana eli lahjaveron kohteena vastikkeellistakin omaisuuden luovutusta, kun vastike on pieni verrattuna omaisuuden käypään arvoon. Irtaimiston lahjoitus on oikeustoimena vapaamuotoinen, mutta kiinteistön lahjoitus on tehtävä samoin kuin muukin kiinteistön luovutus. Kiinteistöstä on laadittava lahjakirja, jonka todistaa oikeaksi julkinen kaupanvahvistaja.

Käteislahjassa lahjanantaja eli lahjoittaja luovuttaa tosiasiallisesti lahjansaajan haltuun irtainta omaisuutta, kuten rahaa tai arvopapereita. Velvoitelahjassa eli lahjanlupauksessa lahjoittaja antaa itseään velvoittavan sitoumuksen lahjan antamisesta tulevaisuudessa. Lahjasta puhutaan vain silloin, kun lahjaesine siirtyy lahjansaajan haltuun. Ennen luovutusta on olemassa vain mahdollinen lahjanlupaus. Jos lahjaobjekti on jo saajan hallussa, hallinnan luovutuksen sijasta lahjoittaja antaa ilmoituksen lahjasta. Jos lahjan kohde on kolmannen henkilön hallussa, lahjoittaja tekee esineen haltijalle ilmoituksen lahjasta. Kun lahjoitetaan saaminen, jossa velallisena on kolmas henkilö, on se siirrettävä ja lahjoittajan on tehtävä velalliselle ilmoitus asiasta. Sääntö ei koske juoksevaa velkakirjaa.

Jotta lahjanlupaus olisi sitova, on se tehtävä lahjansaajalle annetussa velkakirjassa tai muussa asiakirjassa tai tavalla, joka osoittaa lupauksen tarkoituksen tulla yleisön tietoon. Sitovakin lahjanlupaus voidaan perua tai lahjaa pienentää, jos lahjoittajan taloudellinen tilanne on vaikeutunut, niin että lupauksen täyttämisen vaatiminen olisi kohtuutonta. Perumisen syynä voi olla myös se, että lahjansaaja on tehnyt huomattavaa vääryyttä lahjoittajaa kohtaan. Konkurssissa lahja voi peruuntua kolmannen henkilön hyväksi, jos velallinen on lahjoittamalla hukannut omaisuuttaan ja aiheuttanut näin huomattavaa vahinkoa velkojille.

Irtaimen omaisuuden lahjoittamista koskee Suomessa vuonna 1947 annettu *lahjanlupauslaki* (625/1947). Sen mukaan esineen lahjoittamista koskeva lupaus ei yleensä ole sitova, ennen kuin esine on luovutettu vastaanottajalle, ellei lupausta ole tehty velkakirjalla, joka on hänelle luovutettu. Jos joku lahjoittaa saman perheen jäsenelle erityisen arvokasta omaisuutta, on siitä ilmoitettava Digi- ja väestötietovirastolle tai Ahvenanmaan valtionvirastolle, sillä muussa tapauksessa lahja voidaan edelleen ulosmitata antajan veloista.

Erityisen arvokkaan omaisuuden lahjoittaminen lähisukulaiselle katsotaan yleensä ennakkoperinnöksi, joka on otettava huomioon perinnönjaossa. Suuren lahjan saajan on myös maksettava lahjaveroa, jonka suuruus määräytyy samoin kuin perintöveron.

## Katso myös

* Lahja

## Lähteet
# Traditio (oikeustiede)

**Traditio** tarkoittaa sopimukseen perustuvaa hallinnan siirtoa. Sen tärkein merkitys liittyy irtaimiston vaihdantakollisioon eli varallisuusoikeuksien vaihdannan oikeudellisiin ristiriitoihin. Traditiossa on kaksi osatekijää: luovuttajan valta esineeseen lakkaa ja luovutuksensaajan valta esineeseen alkaa. Tässä yhteydessä valtasuhde esineeseen ei edellytä sen hallussapitoa, sillä hallinnan siirto voidaan toteuttaa esineen sijaintia muuttamatta.

Esineen sijainti ei muutu silloin, kun se on jo ennestään luovutuksensaajan hallinnassa. Tällöin on kyseessä niin sanottu lyhyen käden luovutus (lat. *traditio brevi manu*). Tilannetta, jossa esine on kolmannen hallussa, kutsutaan ilmoituksenvaraiseksi hallinnan siirroksi (*traditio longa manu*). Sen sijaan *constitutum possessorium* -tyyppinen hallinnan luovutus ei toteuta traditiota, sillä silloin luovuttaja hallitsee esinettä luovutuksensaajan lukuun.

Traditioon liittyviä käsitteitä ovat julkivarmistus ja sivullissuoja.

## Lähteet
# Hallinta

**Hallinta** tarkoittaa ulkopuolisten havaittavissa olevaa määräämisvaltaa irtaimeen tai kiinteään esineeseen tai oikeuteen. Se ei ole vain passiivinen tila, vaan se ilmenee haltijan esineeseen kohdistamana hoitamisena, käyttämisenä, säilyttämisenä tai muunlaisena hallinnoimisena. Joskus hallinta on osoitettavissa vain pitkän tarkastelujakson perusteella, kuten esimerkiksi ulkosaaren ollessa tarkastelun kohteena. Hallinnan käyttäjänä on ihminen tai oikeushenkilö.

Hallinnan ilmenemismuoto riippuu hallinnan kohteesta ja hallinnan perusteesta. Irtaimen esineen ja kiinteistön hallinta ovat varsin erilaisia ilmiöitä. Esine voi olla omistajanhallinnassa silloinkin, kun toinen hallitsee sitä rajoitetun esineoikeuden perusteella. Pohjoismaisessa oikeuskirjallisuudessa on luovuttu yhtenäisestä hallinnan käsitteestä.

Hallinta voi syntyä yhdessä omistusoikeuden kanssa (omistajanhallinta) tai omistaja voi luovuttaa sen toiselle sopimuksella (esimerkiksi vuokraoikeus) tai se syntyy yksipuolisella haltuunotolla (esimerkiksi valtauksella). Rasiteoikeushallinta syntyy, kun maanmittaustoimituksessa perustetaan toisen tilan hyväksi oikeus tiehen. Hallinta voi sisältyä myös panttioikeuteen tai käyttöoikeuteen. Joskus hallinta on oikeudetonta, kuten varkaan tai vuokraoikeutensa menettäneen vuokralaisen ollessa haltijana. Tällöin hallinnan palauttaminen siihen oikeutetun hallintaan tapahtuu tavallisesti viranomaisen avulla. Omankädenoikeuden käyttäminen on kiellettyä, paitsi omansa takaisinottaminen tuntemattomalta henkilöltä tai rikoksentekijältä verekseltään.

Hallinnan oikeudellinen merkitys on tärkeintä esineoikeudessa, erityisesti irtaimistoesineiden kohdalla. Sen merkitys on vähäisempää kiinteistöoikeudessa, jossa oikeudelliset vaikutukset liittyvät kirjoihinmerkitsemiseen, kuten lainhuudon tai kiinnityksen kohdalla. Kiinteistö asetetaan pantiksi kiinnittämällä, mutta irtaimen esineen panttioikeus edellyttää hallinnan luovutusta velkojalle.

Hallinnan käsitteeseen liittyy läheisesti traditio eli sopimukseen perustuva hallinnan siirto. Sillä on huomattava oikeudellinen merkitys irtainten esineiden vaihdantakollisiossa. Traditiossa luovuttajan määräämisvalta esineeseen lakkaa ja luovutuksensaajan valta siihen alkaa. Esineeseen voi olla valtasuhde, vaikka se ei ole välittömästi hallussa. Siksi esineen sijainti ei välttämättä muutu traditiossa.

## Lähteet
# Yhdysvaltain laki

Yhdysvaltain perustuslain ensimmäinen sivu.
**Yhdysvaltain laki** (engl. *Law of the United States*) koostuu monella tasolla olevista kodifioidusta ja kodifioimattomasta lakimuodosta. Näistä tärkein on Yhdysvaltain perustuslaki, joka muodostaa liittovaltion hallinnon. Perustuslaki rajoittaa liittovaltion lakia, joka koostuu kongressin säädöksistä, senaatin ratifioimista sopimuksista, toimeenpanoelimen edistämistä määräyksistä ja liittovaltion oikeuslaitoksen oikeuskäytännöstä.

Liittovaltion ja osavaltioiden lait perustuu pääosin englantilaiseen tapaoikeuteen, jota siirtokunnat käyttivät jo ennen Amerikan vallankumousta. Yhdysvaltain laki on kuitenkin muuttunut englantilaisesta oikeudesta sekä asiasisällön että menettelytavan suhteen. Yhdysvaltalainen laki on myös lainannut ideoita säädösoikeudesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain laki Wikimedia Commonsissa

* Liittovaltion viralliset nettisivut Yhdysvaltain laeista
# Hyötypuutarha

Hyötypuutarhan kasvimaa
*Kukkiva puutarha*, Vincent van Gogh, 1888
**Hyötypuutarha** on puutarhatyyppi, jossa viljellään hyötykasveja, joita ovat vihannekset, juurekset, peruna, sipulit, marjat ja yrtit. Vihanneksista tunnetuimpia ovat kaalit, salaatit, pavut, herne, tomaatti, kurkku, kurpitsa ja paprikat. Yleisimpiä juureksia ovat punajuuri, porkkana, retiisi, retikka, nauris ja lanttu. Yleisiä viljeltyjä marjoja ovat puutarhamansikka, vadelma ja mustaherukka. Hedelmistä yleisimpiä ovat omena, luumu ja kirsikka. Tunnetuimpia yrttejä ovat basilika, meirami, persilja, sitruunamelissa, mintut, korianteri, rakuuna ja liperi.

Kuten koristepuutarhassa, myös hyötypuutarhassa kasvupaikan sijainnin edullisuus on tärkeä. Kasvimailla on sekä rivejä että penkkejä. Kasvimaan muotoja on monenlaisia ja jokainen voi tehdä sen muotoisen penkin, minkä katsoo itse parhaaksi. Penkki voi olla myös kohopenkki, jonka reunojen ympärys voi olla esimerkiksi puinen. Myös kasvihuoneviljelyssä sijainnilla on merkitystä. Kasvihuone tulisi sijoittaa paikkaan, joka on paitsi kasven kannalta mahdollisimman hyvä, myös hoitotoimenpiteiden kannalta mahdollisimman käytännöllinen.

Kasvivuorottelu auttaa kasvinsuojelussa. Hyvä vuorotteluväli on kolme tai neljä vuotta. Kasvinsuojelussa auttaa myös kateharso.

## Katso myös

* Kasvihuone

## Lähteet

* Luonnonmukainen kotipuutarha, Valitut Palat

### Viitteet

## Kirjallisuutta

* Puutarha ja Piha, Satoisa hyötytarha, Juha Forsblom, Weilin+Göös, 2007, ISBN 978-951-0-30989-6
* Suomalaiset marjat, Sinikka Piippo, Minerva, 2010, ISBN 978-952-492-351-4
* Suuri yrttikirja, Jekka McVicar, Suomeksi toimittanut Elsi Saariaho, WSOY, 2004, ISBN 951-0-28654-0
# Slummiutuminen

Talo Etelä-Bronxissa New Yorkissa Yhdysvalloissa. Rakennuksen seinään on kirjoitettu "rikotut lupaukset".
Slummiutuminen ei ole vain teollisuusmaissa esiintyvä ilmiö. Kuvassa Michenzanin kaupunginosa Sansibarissa. Kehitysmaissa slummiutumisen syyt eroavat usein teollisuusmaiden syistä. Tyypillisiä tekijöitä ovat liikaväestö, palveluiden ja rakennusten huollon puute ja sosiaalinen eriytyminen.
**Slummiutuminen** eli **urbaani rappeutuminen** on kaupunginosan, usein keskustan, rakennusten ja infrastruktuurin rappeutumista. Slummiutumisen tyypillisiä piirteitä ovat väestön väheneminen, kasvava työttömyys, omaisuuden väheneminen, perheiden sirpaloituminen, poliittisten oikeuksien ja vaikutusmahdollisuuksien väheneminen, kasvava rikollisuus sekä kaupunkimaiseman autioituminen ja koventuminen.

Slummiutumisen taustalla on talous- ja luokkarakenteen murros, jonka takia asukkaat joko köyhtyvät tai rikastuvat ja muuttavat paremmille alueille esikaupunkeihin. Jälkimmäisessä tapauksessa tilalle tulee köyhiä asukkaita, mikä heikentää alueen rakennusten ja infrastruktuurin ylläpitoa. Syitä siihen on usein useita, esimerkiksi kaupunkisuunnittelu, asukkaiden palveluiden hinnanmuutokset, köyhyys, teiden ja raiteiden sijoittaminen, muuton rajoitukset ja rasismi aiheuttavat usein slummiutumista.

Slummiutuminen oli Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa erityisen laajaa 1970- ja 1980-luvuilla. Yhdysvalloissa se on lähes aina tapahtunut kaupungin keskusta-alueilla (engl. *inner cities*) (esimerkiksi Harlem).

Slummit ruokkivat harvoin optimismia ja usein niitä ei paranneta muuten kuin ulkopuolisen intervention, kiinteistökeinottelijan tai julkisen vallan avulla. Kynnelle kykenevät usein muuttavat slummeista pois, sen sijaan että yrittäisivät parantaa elinympäristöään. Teollisuusmaissa on kuitenkin viime aikoina yleistynyt tilanne, jossa varakkaat ihmiset alkavat muuttaa takaisin slummeihin, esimerkiksi niiden hyvän sijainnin vuoksi, ja kohentaa niitä (gentrifikaatio). Tämän seurauksena alueen hintataso nousee, minkä takia vanhat köyhät asukkaat joutuvat muuttamaan pois.

## Katso myös

* Rikkinäisten ikkunoiden teoria

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slummiutuminen Wikimedia Commonsissa