# Yhdysvaltain iskut Venezuelaan 2026

| Yhdysvaltain iskut Venezuelaan 2026 |
| --- |
|  |
| Paikka | Venezuela |
| Kohde | Nicolás Maduro Cilia Flores |
| Ajankohta | 3. tammikuuta 2026 2.01–4.29 (UTC−4) |
| Kuolleita | 24 Venezuelan sotilasta 32 Kuuban sotilasta |
| Epäilty/epäillyt | 160th Special Operations Aviation Regiment Delta Force |
| Infobox OK |

**Yhdysvaltain isku Venezuelaan** oli Yhdysvaltain toteuttama sotilasoperaatio Venezuelassa 3. tammikuuta 2026. Operaatiossa Yhdysvallat kaappasi Venezuelan presidentti Nicolás Maduron ja tämän vaimon Cilia Floresin.

## Tausta

*Katso myös: Yhdysvaltojen sotilaalliset iskut epäiltyjä huumeiden salakuljettajia vastaan 2025*
Yhdysvaltain presidentti Donald Trump oli syyttänyt Venezuelaa siitä, että sen kautta Yhdysvaltoihin tulvi huumeita. Trumpin hallinto oli iskenyt jo kuukausien ajan ennen Venezuelaan kohdistunutta iskua Etelä-Amerikasta lähteneisiin veneisiin, joiden se väitti kuljettaneen huumeita. Yhdysvallat oli lisännyt merkittävästi sotilaallista läsnäoloaan Karibialla. Trump on väittänyt Nicolás Maduron olevan Cartel de los Soles -rikollisryhmän johtaja, minkä Maduro on kiistänyt. Trump on toisaalta todisteetta väittänyt, että Maduro on pakottanut venezuelalaisia vankeja ja mielisairaaloiden potilaita muuttamaan Yhdysvaltoihin. Maduron mukaan Yhdysvallat käyttää sotaa huumeita vastaan tekosyynä päästäkseen käsiksi Venezuelan öljyvaroihin ja pudottaakseen Maduron vallasta.

Yhdysvaltain hallinto pyrki painostamaan presidentti Maduroa luopumaan vallasta. Trump oli sanonut toistuvasti, että asevoimien maaoperaatiot Venezuelassa ovat mahdollisia. Lokakuussa 2025 Trump kertoi antaneensa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelulle luvan toimia Venezuelassa laittoman siirtolaisuuden ja huumekaupan kitkemiseksi. Joulukuun alussa presidentti Trump kertoi, että hän aikoo aloittaa pian iskujen kohdistamisen Venezuelan sisälle.

3. tammikuuta 2026 tehtyä iskua edeltäneellä viikolla Yhdysvallat iski Venezuelassa sijaitsevaan satamalaitokseen lennokilla.

## Kaappaus

John Ratcliffe, Donald Trump ja Marco Rubio seuraamassa operaation kulkua.
Puolustushaarakomentajien neuvoston puheenjohtajan kenraali Dan Cainen mukaan operaatio vaati kuukausien tiedustelutyötä, jonka aikana Yhdysvallat selvitti muun muassa Maduron ja Floresin asuinpaikkaa. Operaation nimeksi annettiin *Operation Absolute Resolve*.

Tarjotakseen suojaa joukoilleen Venezuelassa Yhdysvallat teki kyberhyökkäyksiä ja katkaisi sähköjä laajalta alueelta pääkaupunki Caracasissa.

### Ilmaiskut

Yhdysvaltojen sotilaskoneita alkoi nousta ilmaan 20:stä eri tukikohdasta. Ensimmäiset räjähdysäänet Venezuelassa kuuluivat CNN:n mukaan noin kello 1.50. Ilmaiskuja tehtiin ainakin Fuerte Tiunan sotilastukikohtaan, La Guairan satamaan, La Carlotan lentokentälle ja Higueroten lentokentälle.

### Kaappaus

Nicolás Maduro USS Iwo Jiman kyydissä.
Samaan aikaan sotilaskoneiden lähtemisen kanssa erikoisjoukkojen helikopterit nousivat ilmaan Karibianmerellä sijainneilta Yhdysvaltain aluksilta. Kopterit lensivät kohti Venezuelan rannikkoa vain 30 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Erikoisjoukko Delta Forcen sotilaat saapuivat kello 2.01 Maduron ja Floresin kotiin Fuerte Tiunan sotilastukikohdassa. Helikopterit joutuivat laskeutuessaan tulitukseen, ja yhdysvaltalaisjoukot vastasivat tulitukseen. Maduro ja Flores yrittivät paeta teräksellä vahvistettuun turvahuoneeseen, mutta lentokoneiden ja droonien suojaamina toimineet yhdysvaltalaiset saivat heidät kiinni ennen sitä ja taluttivat helikopteriin. Puoli viideltä aamulla Maduro ja Flores astuivat maihinnousualus *USS Iwo Jiman* kyytiin. Yhdysvaltain tukikohta Guantanamo Bayssa heidät siirrettiin lentokoneen kyytiin New Yorkiin lennättämistä varten.

Vaikka yksi helikoptereista vahingoittui, kaikki Yhdysvaltain alukset pääsivät palaamaan takaisin Yhdysvaltoihin. Operaatio vaati Cainen mukaan kaikkiaan yli 150 lentokonetta. Operaatioon osallistui Delta Force ja 160th SOAR. Venezuelan armeijan mukaan 24 sen sotilasta kuoli operaation yhteydessä. Kuuban mukaan myös 32 kuubalaista sotilasta kuoli. Sotilaslentokentällä lähellä pääkaupunkia tuhoutui yksi venezuelalainen Buk-M2E -ilmatorjuntaohjusjärjestelmä.

Kello 5.21 Venezuelan aikaa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti sosiaalisen median palvelu Truth Socialissa maan tehneen laajan iskun Venezuelaa vastaan ja ottaneen kiinni presidentti Nicolás Maduron sekä tämän vaimon. Trumpin mukaan isku tehtiin yhteistyössä Yhdysvaltain poliisiviranomaisten kanssa. Myöhemmin samana päivänä Trump ilmoitti, että Yhdysvallat ottaa toistaiseksi hoitaakseen Venezuelan hallinnan, kunnes väliaikaishallinnon on turvallista ottaa valta maassa. Hän ilmoitti myös, että Yhdysvallat aikoi myydä Venezuelassa olevia öljyvaroja.
BBC uutisoi kello 17.56 Yhdysvaltain itäistä aikaa, että Maduroa ja Floresia kuljettava lentokone oli laskeutunut Newburghissa sijaitsevaan Stewartin ilmakansalliskaartin tukikohtaan. Sieltä heidät kuljetettiin helikopterilla Manhattanille. Noin tuntia myöhemmin Newburghiin laskeutumisesta Maduro saapui New York Cityssä sijaitsevaan MDC Brooklyn -nimiseen vankilaan (Metropolitan Detention Center, Brooklyn).

## Oikeudenkäynti

Donald Trumpin 3. tammikuuta aamupäivällä pitämä lehdistötilaisuus.
Yhdysvaltain oikeusministeri Pam Bondi ilmoitti kaappauspäivänä, että Maduroa ja hänen vaimoaan Cilia Floresia vastaan on nostettu syytteet liittovaltion tuomioistuimessa New Yorkin eteläisessä piirissä. Hänen mukaansa Maduroa syytetään ”huumeterrorismista”, kokaiinin maahantuonnista sekä konekiväärien ja muiden ”tuhovoimaisten välineiden” hallussapidosta Yhdysvaltoja vastaan.

Maduron ja Floresin oikeuskäynti alkoi maanantaina 5. tammikuuta 2026 Manhattanin liittovaltion oikeustalolla. Maduron puolustusasianajajana toimii Barry Pollack ja Floresin Mark Donnelly. Maduro ja Flores kiistivät syyllisyytensä kaikkiin huumeisiin ja aseisiin liittyviin syytteisiin.

27. helmikuuta Pollack pyysi tuomaria hylkäämään huumeterrorismia koskevan syytteen, koska Maduro ei Yhdysvaltain asettamien pakotteiden vuoksi pysty käyttämään Venezuelan hallituksen varoja ja maksamaan oikeudenkäyntikulujaan. Pollackin mukaan Madurolla on valtionpäämiehenä oikeus käyttää Venezuelan varoja oikeudenkäyntikulujen maksamista varten, ja sitä myös odotetaan häneltä. Hän myös huomautti, ettei itse voisi enää toimia tapauksen parissa, jos Maduro ei saisi Venezuelan varoja käyttöönsä. Helmikuussa Maduro ja Flores olivat saaneet hyväksyvän vastauksen lupakirjahakemuksiinsa, joilla he voisivat valtuuttaa muutoin pakotteiden alaisia varainsiirtoja. Maduron lupakirjaa muutettiin kuitenkin pian niin, ettei se oikeuta puolustuskulujen vastaanottamiseen Venezuelan hallitukselta.

Toinen kuuleminen pidettiin 26. maaliskuuta 2026. Ennen sitä Donald Trump oli ilmoittanut Yhdysvaltain kabinetin kokouksessa, että Maduroa vastaan nostettaisiin muitakin syytteitä. Tuomarina toimi Alvin Hellerstein. Maduron ja Floresin puolustusasianajajat pyysivät jälleen tuomaria hylkäämään huumeterrorismia koskevan syytteen oikeudenkäyntikulujen maksamiseen liittyvän ongelman vuoksi. Maduron asianajajan mukaan Madurolla ja Floresilla ei ole varaa maksaa puolustuskuluja henkilökohtaisista varoistaan. Syyttäjien mukaan Maduro ja Flores ovat ryöstäneet Venezuelan varoja, ja heikentäisi pakotteiden vaikutusta, jos he pääsisivät niihin käsiksi. Syyttäjä myös huomautti, että syytetyillä on oikeus käyttää puolustuskuluihin henkilökohtaisia tai yhteisiä varojaan, mutta ei kolmannen osapuolen varoja. Tuomari nosti esille kysymyksen siitä, onko pakotteille tarvetta enää, kun Maduro ja Flores ovat Yhdysvalloissa.

Tuomari ei hylännyt syytettä. Hän lupasi tarkastella päätöstään uudelleen, jos kävisi ilmi, että Yhdysvaltain hallinto on mielivaltaisesti päättänyt estää Venezuelaa maksamasta oikeudenkäyntikuluja. Tuomari on luvannut päättää pian siitä, määrääkö hän Trumpin hallitusta sallimaan sen, että Venezuelan hallitus maksaisi Maduron ja Floresin oikeudenkäyntikulut. Syyttäjän mukaan tuomarilla ei tosin ollut oikeutta tehdä sellaista määräystä.

25. huhtikuuta Yhdysvaltain hallitus ilmoitti muuttavansa pakotteitaan Venezuelaa vastaan niin, että Venezuelan hallitus saisi maksettua Maduron ja Floresin oikeudenkäyntikulut. Kulujen maksamiseen käytettyjen varojen on täytynyt tulla saataville 5. maaliskuuta 2026 jälkeen.

## Seuraukset

Venezuelan televisiossa näytetty tallenne, jossa selostaja ilmoittaa Yhdysvaltain operaatiosta. Tallenteen esitys alkoi aamuyöllä joitain tunteja pommitusten ja kaappauksen jälkeen.
Varapresidentti Delcy Rodríguez kaappauspäivänä Venezuelan hallituksen pitämässä kokouksessa.
Marco Rubio todistaa Yhdysvaltain senaatin ulkoasianvaliokunnan edessä muun muassa Trumpin sotilaallisista toimista Venezuelassa. Tallenteen päiväys 28. tammikuuta 2026.
Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan Caracasin eteläinen alue lähellä sotilastukikohtaa oli ilman sähköä.

Venezuelan hallitus julisti kansallisen hätätilan ja kertoi valmistelevansa joukkojen mobilisointia. Samana iltana Venezuelan korkein oikeus määräsi, että Venezuelan presidentin tehtäviä alkaisi hoitaa varapresidentti Delcy Rodríguez. 12. tammikuuta 2026 eli yli viikko operaation jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustutkijat raportoivat saaneensa tietoonsa, että Venezuelan kaupungeissa partioi aseistettuja *colectivoja*, jotka pelottelevat kaupunkilaisia ja tekevät etsintöjä ja puhelintarkastuksia. Tutkijoiden mukaan *colectivot* ovat myös pidättäneet lisää ihmisiä, jotka ovat ilmaisseet poliittisia mielipiteitä.

Kaappausta juhlivia venezuelalaisia Chilen Santiagossa.
Venezuelalaisten diaspora juhli laajalti ympäri maailmaa Maduron pidätystä.

Operaatiota seuraavana maanantaina 5. tammikuuta 2026 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto piti hätäkokouksen Venezuelan tapahtumiin liittyen. Hätäkokousta oli Venäjän ja Kiinan tuella pyytänyt koolle Venezuelan naapurimaa Kolumbia. Kokouksen aluksi luettiin pääsihteeri Antonio Guterresin lausunto, jossa Guterres kehotti kunnioittamaan maiden poliittista itsenäisyyttä. Kokouksessa Yhdysvaltain YK-suurlähettiläs vakuutti, että Yhdysvallat ei ole sodassa Venezuelan kanssa tai pyri miehittämään Venezuelaa.

### Poliittisten vankien vapautus

7. tammikuuta 2026 Donald Trump ilmoitti, että Venezuelan pääkaupungissa sijaitseva ”pahamaineinen kidutuskammio” suljettaisiin, rakennusta tarkemmin nimeämättä. Trumpin uskotaan tarkoittaneen El Helicoide -vankilaa, jossa tapahtuu entisten vankien ja ihmisoikeusjärjestöjen mukaan muun muassa kidutusta ja poliittista sortoa.

8. tammikuuta 2026 Venezuelan kansalliskokouksen puheenjohtaja Jorge Rodríguez ilmoitti, että Venezuelan hallitus vapauttaisi rauhan eleenä merkittävän määrän vankeja. Maduron ja Floresin kaappauksen aikaan Venezuelassa oli noin 800–900 poliittista vankia, joista suurin osa vangittiin Maduron hallinnon aikana. 12. tammikuuta Venezuelan hallitus ilmoitti, että 166 vankia oli vapautettu. Hallitus ei esittänyt todisteita tai nimiluetteloa vapautetuista vangeista. Seuraavana päivänä Jorge Rodríguez ilmoitti, että yli 400 vankia oli vapautettu. Siihen lukuun kuuluvat myös ennen kaappausta vapautetut vangit.

Ihmisoikeusjärjestöt ovat haastaneet hallituksen ilmoittamia lukuja. 14. tammikuuta Venezuelan vankien oikeuksia ajava ihmisoikeusjärjestö Foro Penal kertoi, että 8. tammikuuta alkaen oli vapautettu noin 79 vankia, ja 20. tammikuuta mennessä 143 vankia. Foro Penalin laskujen mukaan 8. tammikuuta – 8. maaliskuuta välillä vankeja oli vapautettu yli 621. Venezuelan hallituksen mukaan yli 7000 vankia oli vapautettu. 6. huhtikuuta Venezuelassa oli Foro Penalin mukaan vielä 485 poliittista vankia.

Vapautettujen joukossa on muun muassa entinen presidenttiehdokas Enrique Márquez, entinen venezuelalainen poliitikko Biagio Pilieri ja oppositiojohtaja Edmundo Gonzálezin sukulaispoika.

Donald Trump kirjoitti tammikuussa sosiaalisessa mediassa, että Yhdysvallat ei vankien vapauttamisen ansiosta tekisi toista hyökkäystä Venezuelaan.

### Yhdysvaltain vaikutus Venezuelan öljykauppaan

Iskua seuranneella viikolla 7. tammikuuta Yhdysvaltain energiaministeri Chris Wright sanoi, että Yhdysvaltain tulee hallita Venezuelan öljykauppaa ja siitä saatavia tuloja. Wrightin mukaan Yhdysvallat saisi siten ajettua muutoksia Venezuelassa. Hän ilmoitti keskustelevansa yhdysvaltalaisten öljy-yhtiöiden edustajien kanssa siitä, millä ehdoilla yhtiöt astuisivat Venezuelan markkinoille. Tammikuun alkupuolella Yhdysvallat ja Venezuela tekivät kahden miljardin dollarin arvoisen sopimuksen. 14. tammikuuta Yhdysvaltain energiaministeriö ilmoitti, että ensimmäinen 500 miljoonan dollarin arvoinen venezuelalaisöljyllä tehty kauppa on suoritettu. Kauppa oli osa aiemmin tehtyä miljardisopimusta.

13. helmikuuta Wright ilmoitti, että Venezuelan öljykaupoista saadut tulot olivat jo yli miljardi dollaria.

## Kansainväliset reaktiot

Kaappausta vastaan olevia mielenosoittajia New Yorkissa.
* Argentiina: Argentiinan presidentti Javier Milei suhtautui ilolla uutiseen ”narkoterroristidiktaattori Maduron kaatumisesta” ja ilmoitti, että Argentiina oli valmis tukemaan Venezuelaa siirtymässä.
* Brasilia: Brasilian presidentti Lula da Silva tuomitsi Yhdysvaltain iskun. Hänen mukaansa Yhdysvaltain toimet loukkaavat vakavasti Venezuelan itsemääräämisoikeutta ​​ja ovat kansainvälisellä tasolla vaarallinen ennakkotapaus.
* Chile: Chilen presidentti Gabriel Boric tuomitsi Yhdysvaltain iskun. Seuraavaksi presidentiksi valittu José Antonio Kast sitä vastoin kuvaili Maduron kaappausta loistavaksi uutiseksi alueelle, sillä se olisi ensimmäinen askel rikollis- ja terroristiverkostojen hajottamisessa.
* Espanja: Espanja tuomitsi Yhdysvaltain toimet Venezuelassa.
* Iran: Iran tuomitsi Yhdysvaltain toiminnan Venezuelan kansallisen suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden loukkauksena.
* Israel: Israelin pääministeri Benjamin Netanjahun mukaan Israel tukee Yhdysvaltain toimia Venezuelassa.
* Italia: Italian pääministeri Giorgia Meloni kutsui iskua lailliseksi, mutta sanoi, että Venezuelan ulkopuolista sotilaallista voimaa ei tulisi käyttää maan hallinnon vaihtamiseksi.
* Kiina: Kiinan ulkoministeriön antaman lausunnon mukaan Yhdysvaltojen tulee vapauttaa Maduro ja tämän vaimo välittömästi. Kiina tuomitsee operaation ja pitää sitä selvänä kansainvälisen oikeuden rikkomuksena.
* Kolumbia: Kolumbian presidentti Gustavo Petro tuomitsi Yhdysvaltain iskun.
* Malesia: Malesian presidentti Anwar Ibrahim sanoi Yhdysvaltain hyökkäyksen rikkoneen kansainvälistä oikeutta ja Venezuelan kansallista itsemääräämisoikeutta.
* Meksiko: Meksiko tuomitsi Yhdysvaltain sotilaalliset toimet Venezuelassa ja presidentti Maduron kiinnioton.
* Pohjois-Korea: Pohjois-Korean ulkoministeriö on tuominnut Maduron kaappauksen ja kutsunut sitä vakavaksi suvereeniteetin loukkaukseksi.
* Ranska: Ranskan ulkoministeri Jean-Noël Barrot kertoi tuomitsevansa Yhdysvaltain iskun kansainvälisen oikeuden vastaisena, eikä maan tilannetta voi hänen mukaansa ratkaista ulkopuolelta. Myöhemmin presidentti Emmanuel Macron sanoi, että Venezuela on vapaa presidentti Nicolas Maduron diktatuurista ja voi vain riemuita.
* Suomi: Suomen valtionjohto ei tuomitse iskua, mutta katsoo, että ”valtioilla on vastuu toimia kansainvälisen oikeuden mukaisesti”. Presidentti Alexander Stubb totesi Maduron hallinnon olevan vailla legitimiteettiä.
* Uruguay: Uruguay tuomitsi Yhdysvaltain toimet Venezuelassa.
* Venäjä: Venäjän ulkoministeriö tuomitsi Yhdysvaltain iskun ja sanoi tukevansa Venezuelan kansaa.
* Yhdistynyt kuningaskunta: Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Keir Starmer totesi, että Britannian kannan mukaan Venezuelassa tarvitaan rauhanomainen siirtymä demokratiaan. Britannia arvioi muiden hallitusten toimia kansainvälisen oikeuden perusteella, ja Yhdysvaltojen on perusteltava syyt toimilleen Venezuelassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain iskut Venezuelaan 2026 Wikimedia Commonsissa

* Venezuelan tilannetta taustoittava Helsingin Sanomien juttu