Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Wikiaineisto

Wikiaineiston tunnus.
**Wikiaineisto** on Wikimedia Foundationin hallinnoima hanke, joka on tarkoitettu kaikenlaisille aiemmin julkaistuille teksteille, kuten romaaneille, kirjeille, puheille, historiallisille dokumenteille tai lakiteksteille. Edellytys on, että aineisto on tekijänoikeusvapaata joko siksi että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet iän vuoksi tai koska se on julkaistu GNU Free Documentation Licensen alla.

Alun perin Wikiaineiston nimeksi kaavailtiin Project Sourcebergiä (Project Gutenbergin mukaan), mutta 6. joulukuuta 2003 pidetyn äänestyksen jälkeen hankkeen nimeksi valittiin Wikisource, joka suomennettiin Wikiaineistoksi.

Hanke aloitettiin 24. marraskuuta 2003. Maaliskuussa 2005 englanninkielisessä Wikiaineistossa oli yhteensä yli 13 000 artikkelia. Suomenkielisessä wikiaineistossa on yli 10 000 artikkelia.

## Aiheesta muualla

* Suomenkielinen Wikiaineisto
* Englanninkielinen Wikiaineisto
* Luettelo erikielisistä Wikiaineistoista

Wikimedia-säätiö

|  |  |
| --- | --- |
| Hankkeet | * Wikipedia
* Wikisanakirja
* Wikisitaatit
* Wikiaineisto
* Wikikirjasto
* Wikimedia Commons
* Wikispecies
* Wikiuutiset
* Wikiopisto
* Wikidata
* Wikimatkat
 |
| Tapaamiset | Wikimania |
| Tunnettuja henkilöitä | * Jimmy Wales
* Larry Sanger
* Katherine Maher
* Maryana Iskander
* Bernadette Meehan
 |
| Organisaatioita | * Wikimedia Suomi
* Wikimedia Sverige
* Wikimedia Eesti
* Wikimedia Norge
* Wikimedia Deutschland
* Wikimedia France
* Wikimedia Russia
* Wikimedia Europe
 |
# Korporaatio

**Korporaatio** on yleinen yhteisöä, yritystä tai muuta yhteenliittymää tarkoittava sana, jolla on eri maissa ja yhteyksissä varsin erilainen merkitys.

## Merkityksiä

### Valtion säätämä yritys tai yhdistys

Suomessa korporaatio on laillistettu luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhdistys tai järjestöjen yhteenliittymä, joka on lailla tai asetuksella perustettu erityistä tarkoitusta varten. Ne ovat oikeuskelpoisia ja oikeudellisesti toimintakykyisiä. Tällaisia ovat mm. yliopistojen ylioppilaskunnat
, ja työntekijöiden ja työnantajien etujärjestöt eli työmarkkinajärjestöt, kunnat, uskonnolliset yhdyskunnat, kuten ev.-lut., osuuskunnat ja Suomen Punainen Risti.

Amerikanenglannissa sanalla ”corporation” tarkoitetaan ensisijaisesti etenkin suuryrityksiä, mutta termillä on erikoismerkitys kunnallishallinnon hallintoelimenä. Yhdysvalloissa ei ole kuntia jollei sellaista ole erikseen perustettu. Käännettynä kirjoitetussa muodossa korporaatio sen merkitys helposti voi yhdistyä erheellisesti viittaamaan käännössanan johonkin muuhun vastineeseen.

Venäjällä on muutamia valtion korporaatioita (ven. Государственная корпорация, *Gosudarstvennaja korporatsija*), jotka hallitsevat tiettyä alaa tai valtion omaisuutta. Näitä ovat: valtiollinen vakuutusyhtiö, kehityspankki Vnešekonombank, kuntatalouden kehitysrahasto, Sotšin olympiakohteita rakentanut korporaatio, ydinvoimaa valvova Rosatom ja teknologiarahastot Rostehnologii ja Rosnano.

Fasismissa työntekijät järjestettiin ammattiyhdistyksiin, joihin kuuluminen oli pakollista. Näistä korporaatioista valittiin myös edustajat parlamenttiin. Tällaista valtio–työnantajat–työntekijät-järjestelmää kutsutaan korporativismiksi.

Pohjoismaista mallia, joissa valtiovalta ja työntekijät ja työnantajat tekevät laajoja tulopoliittisia sopimuksia on eräissä yhteyksissä kutsuttu uuskorporatiiviseksi.

### Ylioppilaskunnat

Perinteisiä balttilaisia ja saksalaisia ylioppilasjärjestöjä kutsutaan korporaatioiksi (esimerkiksi Korporatsioon Sakala tai Korporatsioon Fraternitas Estica). Ylioppilaskorporaation jäsenyys on hyvin kiinteää, ja se voi kestää liittyneen koko loppuelämän (ellei jäsen päätä itse erota tai tule erotetuksi). Tällaisen *korporantin* tunnusmerkkeinä joissain tapahtumatilaisuuksissa eri edustamansa alakategorian tunnistamista helpottamaan säännöksissä on, että hänellä voi olla hänen korporaationsa tunnusvärit joko hänen rinnan yli kulkevassa vinonauhassa; vaihtoehtoisesti rintaneulassa tai erityisessä korporaatiolakissa. Useimmat korporaatiot on tarkoitettu joko vain miehille tai vain naisille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korporaatio Wikimedia Commonsissa
# Liikevoitto

**Liikevoitto** eli **liiketulos** tarkoittaa kirjanpidossa tuloslaskelman erää, joka lasketaan vähentämällä liikevaihdosta ja liiketoiminnan muista tuotoista liiketoiminnan kulut ja poistot. Liikevoitto on liiketoiminnan tulos ennen korkoja, veroja, tilinpäätössiirtoja ja voitonjakoa. Jos liikevoitto on negatiivinen, kyseessä on **liiketappio**.

Liikevoitto tai -tappio kertoo sen rahamäärän, joka liiketoiminnasta jäi jäljelle, kun siitä vähennetään liiketoiminnan aiheuttamat kulut. Liikevoitto on riippumaton yrityksen pääomarakenteesta. Liikevoittoa laskettaessa ei oteta huomioon lainanantajien, verottajan ja omistajien vaatimuksia. Koska liikevoitosta ei nettotulokseen verrattuna ole vähennetty veroja ja korkokustannuksia, mahdollistaa se eri veroalueilla ja erilaisilla pääomarakenteilla varustettujen yritysten kannattavuuden vertailun.

Jos yritys tekee liiketappiota, yritys ansaitsee liian vähän kattaakseen liiketoimintansa kulut. Tällöin yritys ei pysty tuottamaan korvauksia lainanantajille, verottajalle eikä omistajille.

Toisaalta nk. **kertaerät** ovat liiketoimintaan kuulumattomia kuluja ja menoja; myyntivoitot, työpaikkojen vähennyksistä aiheutuvat kulut, yrityksen maksamat sakot, omaisuuden arvoon tehtävät muutokset jne. Mikäli kertaeriä ei huomioida, käsitys yrityksen liiketoiminnan kehityksestä pelkän liikevoiton muutoksen perusteella ei kuitenkaan anna todellista kuvaa yrityksen tuloksesta. Siten todellisempi käsitys liikevoittoa arvioitaessa on verrata liikevoiton kehitystä ilman satunnaisia tuotto- ja kulueriä.*lähde?*

## Liikevoittoprosentti

**Liikevoittoprosentti** eli **liiketulosprosentti** on liiketoiminnan tulos suhteessa liiketoiminnan tuottoihin:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Liiketoiminnan tuotot tarkoittaa liikevaihtoa ja liiketoiminnan muita säännöllisiä tuottoja.

Tämä tunnusluku kuvaa yrityksen liiketoiminnan menestystä ottaen kohtuullisesti huomioon toimialojen väliset erot.

## Ohjearvot

Liikevoittoprosentin ohjeellisia arvoja ovat:

* yli 10 %: hyvä
* 5–10 %: tyydyttävä
* alle 5 %: heikko

Ohjearvoihin kannattaa suhtautua varauksella. Tavoite riippuu toimialan ja liiketoiminnan luonteesta ja ansaintalogiikasta: tarvittavan pääoman määrästä, pääoman kiertonopeudesta ja siitä, kuinka paljon liiketoimintaan liittyy jalostusarvon luontia.

## Lähteet
# Tilikausi

**Tilikausi** on yrityksen tai muun kirjanpitovelvollisen kirjanpidossa ajanjakso, jonka aikaisesta kirjanpitomateriaalista tehdään tilinpäätös.

## Tilikausi Suomessa

Suomen kirjanpitolain mukaan yrityksen tilikausi on lähtökohtaisesti 12 kuukautta. Tästä voidaan kuitenkin poiketa toimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa, jolloin tilikausi voi olla joko lyhyempi tai pidempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.

Tilikausi on usein sama kuin kalenterivuosi, mutta se ei ole Suomessa pakollista kahdenkertaista kirjanpitoa pitäville. Yhdenkertaista kirjanpitoa pitävän yrityksen tilikausi on kuitenkin aina kalenterivuosi.

Kirjanpitovelvollisen kaikilla liikkeillä, siis kaikilla samaan konserniin kuuluvilla yrityksillä, on oltava sama tilikausi. Muussa tapauksessa konsernitilinpäätöksen tekeminen olisi käytännössä mahdotonta.

Kultakin tilikaudelta on laadittava tilinpäätös.

## Totaalitilikausi

**Totaalitilikausi** tarkoittaa yrityksen kaikkien tilikausien (perustamisesta lopettamiseen) yhteenlaskettua kokonaisuutta. Vain totaalitilikauden perusteella voidaan tarkasti määritellä, onko yritys ollut kannattava, koska mahdollisuutta esimerkiksi saatavien ja sijoitusten arvon eri tulkintoihin ei ole.

## Lähteet
# Hallinnointikoodi

**Hallinnointikoodi** tai **yhtiön hallinnointi** (engl. *Corporate Governance*) koostuu prosesseista, tavoista, toimintaperiaatteista, laeista ja instituutioista, jotka vaikuttavat tapaan, jolla yritystä ohjataan, hallinnoidaan ja kontrolloidaan. Käsitteeseen sisältyvät myös suhteet tärkeiden toimijoiden kanssa sekä yhtiön tavoitteet, joita viisaalla hallintotavalla tavoitellaan.

## Katso myös

* Hyvä hallintotapa
* Yritysten hallinnointi- ja johtamisjärjestelmä
* Tilintarkastaja
# Liiketoiminta

**Liiketoiminta** on ansiotarkoituksessa tehtyä taloudellista toimintaa, varsinkin kauppa ja teollisuus. Liiketoiminnan tarkoituksena on joko luoda pääomaa ja voittoa tai vain ylläpitää omaa toimintaansa. Kaupallista toimintaa varten perustetaan yrityksiä ja teollista toimintaa varten taas tehtaita. Voittoa tavoittelematon liiketoiminta kattaa muun muassa julkishallinnon alaiset laitokset sekä tietyt yleishyödylliset järjestöt. Kapitalismissa liiketoiminnalla on suuri merkitys ja myös vapaus yhteiskunnassa, mutta yleensä valtio rajoittaa ja tarkkailee jossain määrin yritysten ja teollisuuden toimintaa.

## Liiketoiminnan tyyppejä

* *Valmistajat* tekevät fyysisiä tuotteita, joita ne myyvät voitolla joko suoraan kuluttajille tai jälleenmyyntiin. Tuotteet ovat yleensä joko valmiita tai sellaisenaan käyttökelpoisia jonkin toisen tuotteen osana.
* *Palvelujen* toimittajat veloittavat ihmistä tai yritystä tälle tehdystä työstä tai tarjotusta palvelusta. Palveluja ovat esimerkiksi talonmaalaus tai konsultointi.
* *Jälleenmyynti*, *jakelu* ja *maahantuonti* toimivat välikäsinä tavaran toimittamisessa valmistajalta ostajalle, ja veloittavat osan tuotteen hinnasta tarjoamistaan myynti- tai jakelupalveluista.
* *Maatalous* ja *kaivostoiminta* tuottavat raaka-aineita, kuten kasveja tai mineraaleja, jotka yleensä päätyvät valmistajan käsiteltäviksi tai suoraan jälleenmyyntiin.
* *Finanssi- eli rahoitustoiminta* käsittää lähinnä pankit, jotka ansaitsevat rahaa uudelleensijoittamalla ja hallitsemalla asiakkaidensa varoja.
* *Informaatioliiketoiminta* luo voittoa pääasiassa tieteellisten ja taiteellisten teosten jälleenmyynnistä. Esimerkkejä ovat elokuvastudiot, erilaiset julkaisijat ja ohjelmistoyritykset.
* Yleishyödylliset laitokset toimittavat julkisia palveluja, kuten sähkön- ja lämmönsiirtoa, ja ne toimivat usein valtion alaisuudessa.
* *Kiinteistöliiketoiminta* hankkii voittonsa kiinteistöjen, kuten kotien ja liiketilojen myynnistä, vuokrauksesta ja kehittämisestä.
* *Liikenneyhtiöt* vievät maksusta ihmisiä ja tuotteita paikasta toiseen.

## Käsitteitä

* Liiketoimintamalli

## Katso myös

* Liiketaloustiede
* Luettelo suomalaisista pörssiyhtiöistä
* Suomen rahajärjestelmän historia
* Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Liiketoimintaontologia (Liiketoiminnassa esiintyvien käsitteiden ylä-, vierus- ja alakäsitteitä) *Kansallinen FINTO-ontologiakirjastopalvelu*.
# Yhtiöjärjestys

**Yhtiöjärjestys** on Suomen lain mukaan pakollinen asiakirja osakeyhtiölle. Sen vähimmäissisältö on säädetty osakeyhtiölaissa ja asunto-osakeyhtiön osalta asunto-osakeyhtiölaissa.

Yhtiöjärjestys rekisteröidään kaupparekisteriin, josta se on kenen tahansa katsottavissa.

## Osakeyhtiöt

Yhtiöjärjestykseen kuuluvat osakeyhtiölain 2 luvun 3 §:n mukaan yhtiön toiminimi, kotipaikkana oleva Suomen kunta sekä toimiala. Jos yhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi- tai useampikielisenä, toiminimen jokainen ilmaisu on mainittava yhtiöjärjestyksessä (*rinnakkaistoiminimet*). Oikeusministeriön asetuksella voidaan säätää osakeyhtiön malliyhtiöjärjestyksestä, mutta tällaista asetusta ei ole annettu.

Patentti- ja rekisterihallituksen lyhyt malliyhtiöjärjestys on:

1§ Yhtiön toiminimi on ...
2§ Yhtiön kotipaikka on ...
3§ Yhtiön toimiala on ...
4§ Yhtiötä edustaa hallitus. Hallitus voi lisäksi antaa nimetylle henkilölle prokuran tai oikeuden yhtiön edustamiseen.
## Asunto-osakeyhtiöt

Asunto-osakeyhtiölaissa säädetään, että asunto-osakeyhtiöllä on oltava yhtiöjärjestys. Sen sisällön vähimmäisvaatimuksista säädetään lain 1 luvun 13 §:ssä. Yhtiöjärjestyksessä on muun muassa mainittava yhtiön rakennusten sijainti, eri huoneistojen pinta-alat ja käyttötarkoitukset (huoneistoselitelmä) sekä yhtiövastikkeen määräämisen perusteet. Asunto-osakeyhtiölain vastaisen yhtiöjärjestyksen määräyksen sijasta sovelletaan asunto-osakeyhtiölakia, jollei sen voimaanpanolaissa toisin säädetä.

## Yhtiöjärjestyksen muuttaminen

Osakkeenomistajat voivat päättää yhtiöjärjestyksen muuttamisesta yhtiökokouksessa. Muutoksen hyväksyminen vaatii 2/3 enemmistön yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista ja äänistä. Yhtiöjärjestyksessä voi olla vaatimus suuremmastakin enemmistöstä tai useammasta yhtiökokouksesta. Kaikkien osakkeenomistajien suostumus vaaditaan joissakin tilanteissa. Yhtiöjärjestys voidaan muuttaa joko osittain tai kokonaan.

Muutos tulee voimaan, kun se on merkitty kaupparekisteriin.

## Muualla maailmassa

Monissa maissa on Suomen yhtiöoikeutta vastaavia säännöksiä yhtiöjärjestyksestä, ruotsiksi bolagsordning, englanniksi Articles of Association, yleisnimenä "Company By-Laws".

## Lähteet
# Yhdistys

Kuva australialaisen yhdistyksen vuosikokouksesta
**Yhdistys** (myös **järjestö**) on useiden henkilöiden pysyväksi tarkoitettu yhteenliittymä yhteisten tarkoitusperien toteuttamista varten.

Länsimaissa yhdistymisen perustana on lailla säädetty yhdistymisvapaus. Yhdistyksen perustamisesta on monissa maissa säädetty erikseen lailla.

## Käsitteet

Sanoja yhdistys ja järjestö käytetään usein synonyymeina. Yhdistys on hallinnollinen termi, kun taas järjestöllä viitataan usein kansalaisyhteiskunnan toimijoihin.

Yhdistystä voidaan kutsua myös seuraksi, kerhoksi tai liitoksi.

## Yhdistysten piirteitä

Yhdistymisen syy vaihtelee kaupallisesta tarkoituksesta sosiaalisten suhteiden huoltamiseen. Yhdistyksen toiminnalla voi olla suuri yhteiskunnallinen merkitys riippuen sen koosta. Sen kautta yksilöt voivat vaikuttaa elämänsä osa-alueisiin muiden kanssa yhdessä. Yhteiskunta voi myös määrätä, että jotkin tehtävät hoidetaan yhdistyksien kautta. Silloin yhdistys on toissijainen tekijä, joka pyrkii kansalliseen tai paikalliseen vaikuttamiseen.

Eri maiden oikeusjärjestelmät tunnustavat erilaisia yhdistyksiä. Pääpiirteittäin ne voidaan jakaa aatteellisiin, julkisoikeudellisiin, taloudellisiin ja ei-kaupallisiin.

Yhdistyksissä jäsenmäärä vaihtelee, mikä erottaa ne yhtiöistä, sillä yhtiöissä osakkeiden tai osuuksien määrä on kiinteä.

## Historiaa

Rooman valtakunnassa oli vapaiden käsityöläisten eräänlaisia yhdistyksiä, ja samaan aikaan germaanien keskuudessa syntyi seuroja, joiden tarkoitus oli antaa jäsenille keskinäistä suojaa tai yhdessäoloa. Keskiajalla useimmat yhdistykset olivat hengellisiä hyväntekeväisyysseuroja tai kaupunkien ammattiseuroja, joista saman ammatin harjoittajat saivat suojaa. Niiden pohjalta syntyi ammattikuntalaitos. Suomessa yksi varhaisimmista yhdistyksistä oli pirkanmiesten järjestö. 1700-luvulla yleistyivät salaseurat, joiden olennaisena toimintamuotona oli ajanvietteen tarjoaminen jäsenistölle.

## Katso myös

* Aatteellinen yhdistys
* Taloudellinen yhdistys
* Yhdistymisvapaus
* Yhdistys (Suomi)
* Kansalaisjärjestö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdistys Wikimedia Commonsissa
# Uskottu mies

**Uskottu mies** on luottohenkilö, joka voidaan määrätä tilapäisesti toisen henkilön edunvalvojaksi, silloin kun tämä ei syystä tai toisesta itse kykene hoitamaan asioitaan tai jotakin tiettyä asiaa. Uskottua miestä voidaan tarvita tilapäisiin perunkirjoitus-, jako- ja katselmustoimituksiin. Hän voi toimia myös konkurssipesän velkojien valitsemana tai oikeuden määräämänä hallinnonhoitajana. Uskottuja miehiä tarvitaan myös maanmittaustoimituksen maallikkojäseninä.

## Uskottu mies maanmittaustoimituksessa

Kiinteistötoimituksen (maanmittaustoimituksen) tekevät toimitusmiehinä toimitusinsinööri ja kaksi kunnan uskottua miestä. Maanmittaustoimitusten uskotut miehet ovat toimitusmiehistön ns. maallikkojäseniä. Toimitusinsinööri voi tehdä pääosan maanmittaustoimituksista (mm. lohkominen, rajankäynti, halkominen) ilman uskottuja miehiä. Uskotut miehet kutsutaan toimitukseen mukaan, mikäli toimitusinsinööri katsoo sen tarpeelliseksi tai jos joku toimitukseen osallistuvista asianosaisista vaatii uskottujen miesten kutsumista.

Kiinteistötoimitusten uskotuiksi miehiksi kunnanvaltuusto valitsee valtuustokautta vastaavaksi ajaksi vähintään kuusi henkilöä. Uskotuista miehistä on voimassa, mitä kuntalaissa on säädetty kunnallisista luottamushenkilöistä. Vaalikelpoisuutta koskee se, mitä käräjäoikeuden lautamiehistä on säädetty. Uskottujen miesten tulee olla paikkakunnan olot tuntevia ja kiinteistöasioihin perehtyneitä.

## Lähteet
# Amerikan Punainen Risti

| American Red Cross |
| --- |
|  |
|  Yhdistyksen päämaja Washington DC:ssa. |
| Perustettu | 1881 |
| Kotipaikka | Washington DC, Yhdysvallat |
| Puheenjohtaja | Mark W. Everson |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Amerikan Punainen Risti** (engl. *American Red Cross*) on Yhdysvaltain kansallinen yhdistys Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisessä liikkeessä. Yhdistyksen perusti Clara Barton vuonna 1881. Amerikan Punainen Risti kuuluu Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainväliseen liittoon. Yhdistyksen päämaja sijaitsee Washington DC:ssa.

Amerikan Punaisella Ristillä on noin miljoona vapaaehtoista ja noin 30 000 palkattua työntekijää. Vapaaehtoiset sijoittuvat noin 800:aan paikallisosastoon (engl. *chapters*). Yhdistyksen puheenjohtajana (engl. *Chief Executive Officer of the American Red Cross*) on toiminut vuodesta 2007 Mark W. Everson.

Yhdistyksen tehtäviin kuuluvat katastrofiapu kotimaassa ja ulkomailla, ensiapukoulutus ja veripalvelutoiminta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.redcross.org (englanniksi)
# Amerikkalainen viittomakieli

| Amerikkalainen viittomakieli |
| --- |
|  Sormiaakkoset amerikkalaisella viittomakielellä |
| Muu nimi | American Sign Language |
| Tiedot |
| Alue |  Yhdysvallat  Kanada  Meksiko |
| Virallinen kieli | – |
| Puhujia | n. 500 000 |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | Viittomakielet |
| Kieliryhmä | ASL-viittomakielet |
| ISO 639-3 | ase |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

CDC:n Koronaviruksen torjuntaohjeita amerikkalaisella viittomakielellä
**Amerikkalainen viittomakieli** eli **ASL** (American Sign Language) tai joskus myös **Ameslan** (**Ame**rican **S**ign **Lan**guage) on Yhdysvalloissa, Kanadassa ja joissain osissa Meksikoa eniten käytetty viittomakieli. ASL on puhuttujen kielten englantia vastaava viittomakielten *lingua franca*. Kansainväliset sormiaakkoset on kehitetty pääosin ASL:n sormiaakkosista.

Yhteensä ASL:n käyttäjiä arvioidaan olevan 500 000. Lukuun sisältyvät myös sellaiset, jotka käyttävät ASL:a ensisijaisena kommunikointivälineenä kuulovammaisen vanhempansa tai lapsensa kanssa. Kanadan vuoden 2006 väestölaskennan mukaan 8 995 käytti amerikkalaista viittomakieltä äidinkielenään.

## Historia

Amerikkalaisen viittomakielen alkuperä on hämärän peitossa. Joidenkin teorioiden mukaan ASL perustuu ranskalaisen ja paikallisten viittomakielten Yhdysvalloissa syntyneelle sekakielelle, joka sai alkunsa jossain vaiheessa 1800-luvulla. Tätä perustellaan sillä, että merkittävä osa viittomista amerikkalaisen ja ranskalaisen viittomakielten välillä on samanlaisia, vaikka nykyään näiden käyttäjät eivät ymmärrä toisiaan.

Viittomakielten lingvistinen tutkimus alkoi William Stokoen todistaessa ASL:n olevan luonnollinen kieli.

Vuonna 2016 kaikista Yhdysvaltain 50 osavaltiosta 45 oli säätänyt jonkinlaisen lain, joka turvaa ASL:n opetuksessa tai kannustaa sen opiskelemiseen esimerkiksi vieraana kielenä. ASL:n käyttäjien oikeuksia valvoo kansallisella tasolla National Association of the Deaf, joka on perustettu vuonna 1880.

## Luokitus ja suhde muihin viittomakieliin

Amerikkalainen viittomakieli kuuluu niin sanottuihin ASL-viittomakieliin, joka on kuurojen yhteisön viittomakieliin kuuluva kieliperhe. Siihen kuuluvat viittomakielet ovat läheistä sukua keskenään ja perustuvat amerikkalaiselle viittomakielelle. Tällaisia viittomakieliä ovat muun muassa etiopialainen, malesialainen ja thaimaalainen viittomakieli. Brittiläistä ja amerikkalaista viittomakieltä käyttävät henkilöt eivät välttämättä ymmärrä toisiaan.

Suomalaiseen viittomakieleen verrattuna ASL:n sanasto on saanut selvästi enemmän vaikutteita puhutusta kielestä (englannista). Useiden viittomien käsimuoto on sama kuin vastaavan englanninkielisen sanan alkukirjaimen sormiaakkonen. Myös viittomanimet muodostetaan sormittamalla henkilön etunimen alkukirjain ja koskettamalla sillä jotain kehon kohtaa, toisin kuin suomalaisessa viittomakielessä, jossa viittomanimien muodostus pohjautuu useimmiten henkilön luonteeseen, ulkonäköön tai nimen suomenkieliseen merkitykseen.

## Lähteet
# Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö

ITUC:n tunnus.
**Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö** (engl. *International Trade Union Confederation* lyh. ITUC) on vuonna 2006 perustettu kansainvälinen ammattiyhdistysliikkeen järjestö.

ITUC muodostettiin liittämällä yhteen useita kansainvälisiä järjestöjä kuten Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälinen liitto (VAKL) ja Maailman työn liitto (WCL).

Yli 180 miljoonan jäsenen ITUC:n keskeisiä tavoitteita on edistää ay-liikkeen yhteistyötä ja koordinaatiota globaaleissa asioissa, mm. yhteyksissä WTO:hon, Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon.

## Lähteet

* Ay-liikkeen uusi maailmanjärjestö ITUC perustetaan 1.-3.11.2006 Tekniikan akateemisten liitto

## Aiheesta muualla

* ITUC:n sivusto
# Portus

Portus-fresko 1500-luvulta Vatikaanissa.
Fiumicinon lentokenttä. Järvi Lago Traiano keskellä.
**Portus** ('hamina') eli **Portus Trajani Felicis** oli antiikin Roomassa satama-alue Tiberjoen suulla. Se oli Rooman satamakaupungin Ostian ulkosatama ja kuului hallinnollisesti Ostiaan. Portus rakennettiin keisari Claudiuksen käskystä, ja satamaa laajennettiin keisari Trajanuksen käskystä. Alueella on nykyisin Rooman suurin lentokenttä Fiumicino.

Portus kehittyi myöhäisantiikissa itsenäiseksi kaupungiksi. Nykyisin satama-alue on Tiberjoen liettymisen vuoksi järvi.

Ostian ja Portuksen välille syntyi nekropoli. Toisin kuin Ostiaa, Portusta ei juuri ole kaivettu esiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Karivieri, Arja (toim.): *Life and death in a multicultural harbour city: Ostia antica from the Republic through late Antiquity*.  (Sarja: Acta Instituti Romani Finlandiae, Vol. 47)  Roma:  Institutum Romanum Finlandiae, 2020.  ISBN 978-88-5491-104-8
* Karivieri, Arja & Meriluoto, Marjo (toim.): *Ostia, portti Roomaan*.  Tampere:  Vapriikki, 2019.  ISBN 978-951-609-965-4
* Steinby, Christa: The Role of Ostia and Portus in Roman Seafaring – The Literary Evidence, Institutum Romanum Finlandiae 2020 ISBN 978-88-5491-104-8 (englanniksi)

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portus Wikimedia Commonsissa