Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Äidinkieli

**Äidinkieli** on kieli, jonka ihminen oppii ensimmäisenä kielenään vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa. Lapsella äidinkielen oppiminen tapahtuu samanaikaisesti ympäristöön ja kulttuuriin sosiaalistumisen kanssa. Yleisen käsityksen mukaan ihminen oppii normaalisti äidinkielensä muoto- ja lauserakenteen neljänteen ikävuoteen mennessä. Toisaalta ihminen oppii käyttämään äidinkieltään uusissa tehtävissä ja tilanteissa, samoin kuin uusia sanoja, koko elämänsä ajan. Samassa merkityksessä voidaan käyttää myös termiä *ensikieli*, joka on täsmällisempi siinä mielessä, että ihmisen ensimmäisenä oppima kieli ei välttämättä ole hänen äitinsä kieli.

Äidinkieli ei ole käsitteenä täysin yksiselitteinen, sillä ihminen voi kasvaa kaksikielisessä ympäristössä ja oppia jo varhaislapsuudessaan rinnakkain kaksi kieltä. Yleensä kuitenkin kaksikielisillä ihmisillä kielet ovat toiminnallisesti eri asemissa, eli jompaakumpaa käytetään enemmän tietyissä tilanteissa tai ympäristöissä. Äidinkielen omaksumisen voidaan katsoa alkavan jo ennen syntymää, kun sikiön aivot ja kuulo ovat kehittyneet riittävästi. Eräiden kaksikielisyyden tutkijoiden mukaan lapsen tulisikin kuulla kahta kieltä viimeistään ensimmäisistä elinviikoista lähtien, jotta kielet olisivat täysin samanarvoisia. Kaksivuotiaasta alkaen opittu kieli on jo selvästi toinen kieli.

## Katso myös

* Äidinkielen opetuksen historia

## Lähteet

* Karlsson, Fred: *Yleinen kielitiede*, s. 2.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1999.  ISBN 951-570-417-0
* Sajavaara, Kari: Toisen kielen oppiminen. *Kari Sajavaara & Arja Piirainen-Marsh: Kielenoppimisen kysymyksiä*, 1999, s. 73–102.  Jyväskylä:  Soveltavan kielentutkimuksen keskus, Jyväskylän yliopisto. ISBN 951-39-0621-3
* Toivainen, Jorma: Äidinkielen omaksuminen. *Kari Sajavaara & Arja Piirainen-Marsh: Kielenoppimisen kysymyksiä*, 1999, s. 129–156.  Jyväskylä:  Soveltavan kielentutkimuksen keskus, Jyväskylän yliopisto. ISBN 951-39-0621-3

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Sitaatteja aiheesta **Äidinkieli** Wikisitaateissa
# Sovellettu tiede

**Tiede**

Käytäntöjä

* Tiedejulkaisu
* Tiedeyhteisö
* Tieteellinen menetelmä
* Vertaisarviointi
* Avoin tiede

Tieteen tutkimus

* Tieteen etiikka
* Tieteenfilosofia
* Tieteenhistoria
* Tieteensosiologia

Aiheeseen liittyvää

* Monitieteisyys
* Näennäistiede
* Avoin saatavuus
* Avoin tieto
* Avoin sisältö

**Sovellettu tiede** on tieteellisen menetelmän ja menetelmän johtopäätösten avulla saadun tiedon käyttöä käytännön tavoitteiden saavuttamiseksi. Siihen kuuluu laaja valikoima tieteenaloja, kuten tekniikka ja lääketiede. Sovellettu tiede erotetaan usein perustieteestä, joka keskittyy luonnon- tai muiden ilmiöiden selittämiseen ja ennustamiseen tähtäävien tieteellisten teorioiden ja lakien kehittämiseen.

## Soveltava tutkimus

Soveltava tutkimus käsittelee käytännön ongelmien ratkaisemista ja siinä käytetään yleensä empiirisiä menetelmiä. Koska soveltava tutkimus tapahtuu sotkuisessa reaalimaailmassa, tiukkoja tutkimusprotokollia voidaan joutua lieventämään. Esimerkiksi satunnaisotannan käyttö voi olla mahdotonta. Näin ollen menetelmien avoimuus on ratkaisevan tärkeää. Olisi myös otettava huomioon vaikutukset tulosten tulkintaan, joita muuten tiukkoja menetelmiä koskevan kaanonin höllentäminen tuo mukanaan.

## Katso myös

* Tutkimus ja tuotekehitys

## Lähteet
# Eric Temple Bell

Eric Temple Bell
**Eric Temple Bell** (7. helmikuuta 1883 Peterhead, Skotlanti – 21. joulukuuta 1960 Watsonville, Kalifornia, Yhdysvallat) oli skotlantilais-amerikkalainen matemaatikko ja tieteiskirjailija. Hän julkaisi useita teoksia lähinnä matematiikan historiasta. Proosaa hän julkaisi toistakymmentä teosta salanimellä **John Taine**. Tunnetuin Bellin teoksista on *Men of Mathematics*, joka on suomennettukin vuonna 1963 nimellä *Matematiikan miehiä*. Teoksessa on lähinnä henkilöhistoriaan keskittyviä artikkeleita ennen 1900-lukua vaikuttaneista matemaatikoista Zenonista Georg Cantoriin. Lisäksi siinä käsitellään matematiikan filosofisia kysymyksiä.

E. T. Bell opiskeli Lontoossa, mutta siirtyi lähinnä kokeellisen fysiikan tuntijan Robert Andrews Millikanin houkuttelemana Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi muun muassa matematiikan professorina California Institute of Technologyssa. Hänen matemaattinen suuntautumisensa oli lukuteoria.

## Katso myös

* Bellin luvut

## Lähteet
# Esitiede

**Esitiede** on kehittymässä oleva tutkimusalue, joka ei vielä täytä kaikkia tieteen tunnusmerkkejä. Esitieteelle luonteenomaista on teoreettinen hajanaisuus. Esitiede ei ole vielä tutkimusalue (tietosisältö muuttuu tutkimuksen vaikutuksesta), mutta ei myöskään uskomusjärjestelmä (muuttuu tutkimukseen perustumattomien syiden vaikutuksesta).

## Katso myös

* Tiede
* Näennäistiede

## Kirjallisuutta

* Tuomela, Raimo: *Tiede, toiminta ja todellisuus: Tieteellisen maailmankäsityksen filosofiset perusteet*.  (Filosofian kirjasto 11)  Helsinki: Gaudeamus, 1983.  ISBN 951-662-334-4
# Leukippos

Leukippos
**Leukippos** (m.kreik. Λεύκιππος, 400-luku eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi. Hän oli atomismin isä. Atomismin mukaan kaikki maailmankaikkeudessa koostui katoamattomista, jakamattomista elementeistä, joita kutsuttiin atomeiksi.

Leukippos syntyi Miletoksessa tai Abderassa. Jotkut kuitenkin sanovat hänen syntyneen Eleassa, sillä hänen filosofiansa liittyy elealaisten filosofiaan. Hän oli elealaisen Zenonin, Empedokleen ja joonialaiseen koulukuntaan kuuluneen Anaksagoraan aikalainen.

Leukippokselta ei ole säilynyt kirjoituksia, jotka voitaisiin varmasti laittaa hänen nimiinsä. Hänen kirjoituksensa näyttävät sulautuneen myöhemmin yhteen hänen kuuluisimman oppilaansa Demokritoksen töiden kanssa. Jälkeenpäin ei ole mahdollista erottaa yhtään asiaa, joissa heidän voitaisiin katsoa olleen eri mieltä. Hänen maineensa jäi kokonaan hänen näkemyksensä systematisoineen Demokritoksen maineen alle. Diogenes Laertioksen mukaan Epikuros jopa epäili Leukippoksen historiallisuutta. Aristoteles ja Theofrastos kuitenkin selkeästi antoivat hänelle kunnian atomismin keksimisestä.

Diogeneen mukaan hän ajatteli, että kaikkeus on rajaton ja muutos on jatkuvaa kaikkien asioiden muuttuessa toisikseen. Kaikkeus koostuu sekä tyhjyydestä että kappaleista eli atomeista ja niiden muodostamista isommista kappaleista. Muutos on jatkuvaa liikettä, jossa kappaleet putoavat, kieppuvat ja törmäilevät tyhjyydessä ja synnyttävät sillä tavalla olemassa olevat maailmat. Tähdet ovat syntyneet liikkeessä ja syttyneet sen vuoksi tuleen. Maa on syntynyt, kun atomit ovat pakkautuneet yhteen keskelle.

## Lähteet

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*, s. 339–340 (IX.6), 574–575.  (Suomennos ja selitykset Marke Ahonen)  Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Summa, 2003.  ISBN 952-5418-07-3

## Kirjallisuutta

* Burnet, John: ”Leukippos of Miletos”, *Early Greek Philosophy*.  London:  A. & C. Black Ltd, 1920.  Teoksen verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)

## Aiheesta muualla

* Berryman, Sylvia: Leucippus *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofian elämät ja opit*:
	+ Leukippoksen elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
	+ Leukippoksen elämäkerta (muinaiskreikaksi)
* Fieser, James & Dowden, Bradley (toim.): Leucippus *The Internet Encyclopedia of Philosophy*. (englanniksi)

Antiikin filosofia – Esisokraattinen filosofia

|  |  |
| --- | --- |
| Miletoslaiset | * Thales
* Anaksimandros
* Anaksimenes
 |
| Pythagoralaiset | * Pythagoras
* Alkmaion Krotonlainen
* Filolaos
* Arkhytas
 |
| Efesoslaiset | * Herakleitos
 |
| Elealaiset | * Ksenofanes
* Parmenides
* Zenon Elealainen
* Melissos
 |
| Pluralistit | * Anaksagoras
* Empedokles
* Arkhelaos
 |
| Atomistit | * Leukippos
* Demokritos
 |
| Sofistit | * Protagoras
* Gorgias
* Prodikos
* Hippias
 |
| Muita | * Ferekydes
* Diogenes Apollonialainen
 |
# Kaiser Wilhelm Gesellschaft

Biologian Kaiser Wilhelm -instituutin rakennus vuosina 1916-1948.
**Kaiser-Wilhelm-Institut** oli Berliinin yliopiston satavuotisjuhlassa 1911 keisari Wilhelmin aloitteesta perustetun seuran **Kaiser Wilhelm Gesellschaftin** hallinoima tutkimuslaitosen ryhmä, jonka tehtävänä oli edistää käytännön tieteellistä tutkimusta. Seuraan kuului tutkijoita ja tieteellisen tutkimuksen tukijoita, ja sen tehtävänä oli kerätä varoja tutkimuslaitosten perustamiseksi. Laitokset suunniteltiin avoimiksi eri maiden tutkijoille. Jo 1912 aloittivat Dahlemissa toimintansa fysikaalis-kemiallinen ja elektro-kemiallinen tutkimuslaitos, johtajana prof. Fritz Haber. Hyvin nopeasti pääsi käyntiin myös kokeellisen terapian tutkimuslaitoksen toiminta. Sen johtajana aloitti professori August von Wassermann. Seuraavana suunniteltiin perustettavaksi työfysiologinen tutkimuslaitos. Siinä oli tarkoitus mitata ihmisen henkistä ja ruumiillista työkykyä erilaisissa ulkoisissa olosuhteissa ja siten saada lasketuksi tieteellisen työhygienian perusta. — Preussin hallitus lahjoitti tutkimuslaitoksille tontit ja antoi avustusta niiden vuotuisiin hoitokustannuksiin.

**Kaiser Wilhelm -instituutti** muodostui useista tiedeinstituuteista Saksassa ennen toista maailmansotaa. Instituutti yhdistettiin Max Planck -instituuttiin vuonna 1948.

Instituutin perusti 11. tammikuuta vuonna 1911 August von Trott zu Solz.

## Puheenjohtajat

* Adolf von Harnack (1911–1930)
* Max Planck (1930–1937)
* Carl Bosch (1937–1940)
* Albert Vögler (1941–1945)
* Max Planck (1945–1946)
* Otto Hahn (1946–1948)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* mpiwg
# Carl Gustav Hempel

**Carl Gustav Hempel** (8. tammikuuta 1905 Oranienburg – 9. marraskuuta 1997 Princeton) oli saksalainen tieteenfilosofi ja merkittävä 1900-luvun loogisen empirismin edustaja, joka kuului Berliinin piiriin. Hänet tunnetaan ennen kaikkea tieteellisen selittämisen deduktiivis-nomologisen mallin puolustamisesta ja korppi-paradoksista.

## Teoksia

Tärkeimpiä teoksia:

* *Über den Gehalt von Wahrscheinlichkeitsaussagen* (1936)
* *Der Typusbegriff im Licht der neuen Logik mit Paul Oppenheim* (1936)
* *The Function of General Laws in History* (1942)
* *Studies in the Logic of Confirmation* (1943)
* *The Logic of Functional Analysis* (1959)
* *Aspects of Scientific Explanation* (1965)
* *Philosophy of Natural Science* (1966)
* *Scientific Explanation* (1967)

Esseitä:

* Hempel, Carl G.: *Aspects of scientific explanation and other essays in the philosophy of science*.  (First edition: The Free Press, 1965)  New York:  Macmillan, 1970.  ISBN 0-02-914340-3  (englanniksi)
* *Selected Philosophical Essays* (2000), ISBN 0-521-62475-4
* *The Philosophy of Carl G. Hempel: Studies in Science, Explanation, and Rationality* (2001), ISBN 0-19-512136-8

## Aiheesta muualla

* Fetzer, James: Carl Hempel *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
* Murzi, Mauro: Carl Gustav Hempel *The Internet Encyclopedia of Philosophy*. (englanniksi)
* Carl G. Hempel obituary by the Princeton University Office of Communications (englanniksi)

Näytä1900-luvun filosofia – Looginen empirismi

|  |  |
| --- | --- |
| Wienin piiri | * Gustav Bergmann
* Rudolf Carnap
* Herbert Feigl
* Philipp Frank
* Kurt Gödel
* Hans Hahn
* Victor Kraft
* Karl Menger
* Otto Neurath
* Moritz Schlick
* Friedrich Waismann
 |
| Berliinin piiri | * Kurt Grelling
* Carl Gustav Hempel
* David Hilbert
* Richard von Mises
* Hans Reichenbach
 |
| Muita edustajia | * Alfred J. Ayer
* Eino Kaila
* Ernest Nagel
* Karl Popper
* Louis Rougier
* Alfred Tarski
* Willard Van Orman Quine
 |
# Kansankirjallisuus

**Kansankirjallisuus** oli 1800-luvun uudelle suomalaiselle kirjalliselle kulttuurille ja kansalliselle heräämiselle luonteenomainen ilmiö.
Suomenkielistä kirjallisuutta alettiin tuolloin tietoisesti kehittää,
ja sillä ajateltiin olevan tärkeä kansallinen tehtävä.

## Kirjallisuus

* Lassila, Pertti: *Syvistä riveistä. Kansankirjailija, sivistyneistö ja kirjallisuus 1800-luvulla*. Gaudeamus, 2008. ISBN 978-952-495-057-2.
# Luxorin temppeli

Luxorin temppeli. Vasemmalla Ramses II:n porttipylonit.
Luxorin temppelin porttipyloni
**Luxorin temppeli** on muinaisen Egyptin aikainen temppeli keskellä Luxorin kaupunkia Egyptissä. Temppeli on 254 metriä pitkä ja portin kohdalta 65 metriä leveä. Siinä on peräkkäisiä rakennuksia, joissa on pihoja, pylväikköjä, kappeleita ja patsaita. Egyptiläiset pitivät Luxorin temppelialuetta alkukummun paikkana ja jumala Amon-Ran eteläisenä asuntona. Heidän erilaisissa juhlissaan, kuten Opet-juhlassa ja vuosikymmenjuhlassa, Amon-Ra siirtyi sinne läheisestä Karnakin temppelistä uudistuakseen ja luomisen jatkuvuuden varmistamiseksi.

Luxorin temppelin pohjapiirros. Yläosassa sisäänkäynti ja Ramses II:n piha, keskiosassa Amenofis III:n piha.
19. dynastian Ramses II:n rakennuttaman porttipylonin edustalla on jäljellä kolme Ramses II:n alkuperäisestä kuudesta patsaasta ja toinen kahdesta alkuperäisestä obeliskista. Toinen obeliski lahjoitettiin Ranskalle, ja se on nykyisin Pariisissa Place de la Concorde -aukiolla. Porttien jälkeen on Ramses II:n piha, sitten pylväikkö, 18. dynastian Amenofis III:n piha, ja eteläpäädyssä useita pienempiä saleja. Temppelialueelle oli rakennettu ensimmäinen temppeli viimeistään Thutmosisten aikana. Jotkin sen vanhimmista kivistä ovat Hatšepsutin ajalta. Amenofis III rakennutti oman rakennuksensa Thutmosiksen temppelin tilalle. Myöhemmin Ramses II rakennutti temppeliin oman suuren kolossaalipatsaiden reunustaman pihansa (57 × 51 metriä), jonka pylväikkö yhdistää Amenofis III:n rakennukseen. Sen pituusakseli on hiukan vinossa vanhempiin rakennuksiin nähden, sillä se kohdistettiin Karnakin temppeliin, ja sen poikkiakseli kohdistettiin joen länsirannan kuolintemppeleihin.

Pylväskäytävä nähtynä Amenofis III:n pihalta. Taustalla pylonit ja temppelialueelle rakennettu valkoinen moskeija.
Temppeli oli aikoinaan katettu sekä sivuilta että päältä, ja valo tuli suurista ikkunoista. Seinien koristelusta on jäljellä muun muassa pylonien kuvaus Ramses II:n sotaretkestä Kadeshiin.

## Lähteet
# Esra

Gustave Dorén kuvitus lain kirjaa israelilaisille lukevasta Esrasta.
**Esra** oli Esran kirjan mukaan juutalainen pappi ja kirjanoppinut. Häntä on usein pidetty varsinaisen lakiin perustuvan juutalaisuuden perustajana.
Esran kirjan mukaan kuningas Artahsastan (Artakserkses) antoi lähtöluvan Esralle vuonna 457 eaa. Esra sai luvan viedä kultaa ja hopeaa Jerusalemin uudelleenrakentamiseen. Esran joukko oli suhteellisen pieni – vajaat kaksikymmentätuhatta juutalaista – verrattuna aikaisemmin muuttaneiden lukumääriin. Esra sai valtuudet asettaa tuomareita ja lakimiehiä tuomitsemaan lainrikkojia kuolemaan tai vankeuteen. Hän sai juutalaiset luopumaan pakanallisista vaimoistaan ja hyväksymään hänen Baabelista tuomansa lain (444 eaa.).

Esran kirjan kuvaamien tapahtumien ajoitukseen ja historiallisuuteen liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä. On epäselvää liittyvätkö tapahtumat Artakserkses I:n, II:n vai III:n kuninkuuden aikaan. Toisaalta tutkimuksessa on edelleen epäselvää heijastavatko Esran kirjassa kuvatut tapahtumat ylipäänsä historiaa. Esraan tai hänen tekoihinsa ei viitata muissa aikalaislähteissä. Ongelmia lisää se, että Esran ja Nehemian kirjat ovat kaksi vuosisataa kestäneen toimitusprosessin tuloksia.

Heprealaisessa Raamatussa Esran ja Nehemian kirjat olivat alkujaan yksi kirja nimeltään "Esran kirja".

Esran kirja jatkuu siitä, mihin Aikakirjat päättyvät. Aikakirjat päättyvät Kyyros II Suuren määräykseen juutalaisten kotimaahan paluusta. Esran kirjan alkuosa (luvut 1–6) kertoo ensimmäisten pakko­siirtolaisten paluusta Babyloniasta Juudeaan ja jälkiosa (luvut 7–10) toisesta paluusta, jossa myös Esra itse oli mukana. Esran kirjan luvut kuvaavat temppelin uudelleenrakentamista.

Tradition mukaan Esra kirjoitti Raamatun Esran kirjan lisäksi myös 1. ja 2. Aikakirjan sekä Esterin kirjan. Lisäksi on olemassa kaksi Esran mukaan nimettyä apokryfikirja: Kreikkalainen Esran kirja ja Esran ilmestys, joiden nimikkeinä Vulgatassa on *Kolmas ja neljäs Esran kirja* (3. ja 4. Esdras).

## Katso myös

* Esran kirjat

## Aiheesta muualla

* Esra suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
# Urheilumarkkinointi

**Urheilumarkkinointi** tarkoittaa urheilun markkinointia ja urheiluorganisaation harjoittamia markkinointitoimintoja. Urheilumarkkinointi jakautuu urheilumarkkinoinnin mahdollisuuksien tunnistamiseen, urheilumarkkinointistrategian kehittämiseen, urheilumarkkinointimixin suunnitteluun sekä urheilumarkkinointistrategian toteutukseen ja valvontaan.

Urheilumarkkinointi tarkoittaa markkinoinnin periaatteiden soveltamista urheilun alaan. Bernard J. Mullinin mukaan urheilumarkkinointi koostuu kaikista toimenpiteistä, joilla vastataa urheilukuluttajan tarpeisiin ja toiveiisin.

Urheilumarkkinointi voidaan jakaa Mullinin mukaan kahteen päälinjaan: urheilutuotteiden markkinointiin sekä urheilun viitekehyksessä solmittaviin yhteistyökumppanuuksiin sekä -kampanjoihin eli ei-urheilullisten tuotteiden markkinointiin urheilun avulla.

## Lähteet

* Kaiser, Sebastian & Breuer, Markus: *Routledge Handbook of Sports Marketing*.  (Defining Sports Marketing)  Routledge, 2015.  ISBN 978-1-317-58491-9  (englanniksi)
* Shank, Matthew D. & Lyberger, Mark R.: *Sports Marketing: A Strategic perspective*.  Routledge, 2015.  ISBN 978-1-315-79408-2  (englanniksi)

### Viitteet
# Amatööri

Amatöörijalkapalloilija.
**Amatööri** tarkoittaa yleisterminä jonkin *harrastajaa* tai *harrastelijaa* erotukseksi ammattilaisesta. Urheilussa palkka erottaa ammattilaisen amatööristä. Sanana *amatööri* perustuu latinan verbiin *amare*, rakastaa. Tästä johdettu *amator*, kirjaimellisesti "rakastaja", viittaa siihen, että amatööri voi suhtautua intohimoisesti (ammattilaista intohimoisemmin) kiinnostuksensa kohteeseen, harrastukseen. Arkikielessä tunnettuja käsitteitä ovat esim. radioamatööri, amatöörinäyttelijä, amatööriurheilija, harrastajamaalari ja amatöörielokuva.

Suomenkielinen sana "harrastaja" (eli sellainen joka suhtautuu kohteeseen *hartaasti*, rakastaen) vastaa sanaa amator; "harrastelija"-sanassa puolestaan on vähättelevä vivahde.

Amatööri -sanan suomenkieliseksi vastineeksi on ehdotettu mm. *harturi*.

## Urheilun amatöörit

Lähes kaikissa kilpaurheilulajeissa on eri sarjat amatööreille ja ammattilaisille. Palkan lisäksi joissakin kilpaurheilulajeissa amatöörit erottaa ammattilaisista ulkoisten piirteiden avulla. Esimerkiksi nyrkkeilyssä amatöörit ottelevat paidat päällä kun vastaavasti ammattilaiset ottelevat paidatta. Joukkuepeleissä amatöörisarjoja kutsutaan *puulaakisarjoiksi* (nimitys viittaa joukkueiden historialliseen muodostumiseen saman yhtiön (ruotsin *bolag*) väestä). Kilpapurjehduksen arvokilpailuissa jaetaan omat palkinnot myös amatööreille.

Urheilukilpailujen historiassa Olympialaisiin ovat saaneet osallistua vain amatööriurheilijat, mutta nykyään amatöörejä ja ammattilaisia on hyvin vaikea erottaa toisistaan ja vuodesta 1988 sääntö poistettiin. Kansainvälinen olympiakomitea esti Paavo Nurmen osallistumisen vuoden 1932 Olympialaisiin julistamalla Nurmen ammattilaiseksi.

## Katso myös

* Bibliofiili
* Diletantti
* Fani
* Maallikko
* Radioamatööri
* Harrastajataide

## Lähteet
# Alustaosuuskunta

**Alustaosuuskunta** on jäsentensä omistama osuuskuntamuotoinen liikeyritys, joka harjoittaa digitaalisen alustan kautta tapahtuvaa tavaroiden ja/tai palveluiden myyntiä tai jakamista. Alustaosuuskuntien tarkoituksena on helpottaa jäsentensä elinkeinon harjoittamista siten, että palveluntuottajat omistavat alustaa ylläpitävän yrityksen. Osuuskunnan jäsenet jakavat yrityksen tuottaman ylijäämän, osallistuvat yrityksen demokraattisesti tapahtuvaan päätöksentekoon tai käyttävät sen palveluita.

Alustaosuuskunta on yksi alustatalouden ilmentymistä.

Alustaosuuskunnallisia yrityksiä on perustettu eri toimialoille, kuten verkkokauppaan (esim. Fairmondo), hierontapalveluihin (esim. Loconomics) ja valokuvaajien kuvapankkeihin (esim. Stocksy). Nämä esimerkit ilmentävät alustaosuuskuntia ja niiden joukossa on sekä toimivia että lakkautettuja yrityksiä.

## Lähteet
# Oikeuslääkäri

**Oikeuslääkäri** on oikeuslääketieteeseen erikoistunut erikoislääkäri. Oikeuslääkärin tehtäviin kuuluu oikeuslääketieteelliset kuolemansyyn selvitykset ja ruumiinavaukset silloin, kun kuoleman ei tiedetä johtuneen sairaudesta, tai sen epäillään johtuneen rikoksesta. Oikeuslääkärin tehtäviin kuuluvat myös kuolemansyyn selvittämisen ohjaus, valvonta sekä muut oikeuslääketieteen asiantuntijatehtävät. Näitä ovat esimerkiksi kuolintodistusten tarkistaminen ja oikeudessa todistaminen.

## Lähteet
# Ruumiinvalvojaiset

**Ruumiinvalvojaiset** ovat kuolemaan liittyvä kokoontuminen yleensä ennen hautajaisia. Perinteisesti ruumiinvalvojaisia on vietetty vainajan kotona, mutta nykyisin niitä voidaan viettää myös hautaustoimiston tiloissa tai muussa tapahtumaan soveltuvassa paikassa. Toisinaan ruumiinvalvojaisia vietetään myös hautajaisten sijasta vainajan elämän muistelujuhlana.

Ruumiinvalvojaisia tai vastaavia perinteitä tavataan monissa kulttuureissa ja uskontokunnissa. Suomessakin ruumiinvalvojaisperinne tunnetaan jo esikristilliseltä ajalta ja joka myöhemmin liitettiin katolisen kirkon mukanaan tuomiin rituaaleihin. Reformaation myötä perinteitä karsittiin jo 1600-luvulla, mutta etenkin Suomen kaakkoisosissa ruumiinvalvojaisia on vietetty vielä 1900-luvulle tultaessa.

## Lähteet
# Vanhustenhuolto

Norjalainen vanhainkoti
**Vanhustenhuolto** on vanhusten elinolojen turvaamista. Vaihtoehtoisesti voidaan puhua myös ikäihmisten tai ikääntyneiden ihmisten palveluista, joissa erityisesti sosiaalisen tuen ja terveydenhuollon palvelut korostuvat.

## Vanhuspalvelut Suomessa

Suomessa on ollut vahva vanhusten laitoshoidon perinne 1800-luvun köyhäinhoidosta (aiemmin nimeltään vaivaishoito) alkaen. Avohuoltojärjestelmä, kunnallinen kotipalvelu rakennettiin 1960-luvulla. 1980-luvulla rakennettiin paljon palvelutaloja. 2000-luvulla on korostettu kotihoitoa ja omaishoitoa.

Vanhuspalvelut eivät ole liittyneet työpolitiikkaan samalla tavalla kuin lasten päivähoito. Vanhushuollon universalismi, eli yleinen henkilökohtaisesta yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja asemasta riippumaton saavutettavuus on ollut heikkoa, ja palvelut on jaettu eniten tarvitsevien kesken. Nykyisin kuntalaisella on oikeus palvelutarpeiden arviointiin, mikäli kuntaan ottaa yhteyttä.

Esimerkiksi laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista määrittää, kuinka julkisen sektorin tulee tuottaa vanhusten eli ikääntyneiden ihmisten palveluita.

Valviran ylijohtaja Markus Henriksson arvioi vuonna 2019, että Suomessa on kymmeniä ongelmayksiköitä sekä yksityisellä että julkisella puolella.

## Katso myös

* Hyvinvointivaltio
* Vanhainkoti
* Sosiaalipolitiikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sosiaali- ja terveysalan toimipisteitä kartalla, sisältäen palveluasumisen toimipisteitä, Yle.fi, Hoitotutka
* Kotihoidon asiakas oli viikkoja kuolleena kotonaan – Super: "Hyvinvointiyhteiskunnassa ei saisi koskaan tapahtua tällaista, ei ikinä!" Yle, 2018
* Vanhustenhuollon skandaali alkoi jo vuosikymmeniä sitten, sanoo professori Marja Vaarama – Kokeneen asiantuntijan mukaan tutkijoita on painostettu ja heidän neuvonsa sivuutettu *HS.fi 3.2.2019 (tilaajille)*
# Huvila

Huvila Turun Ruissalossa, vasemmalla uimahuone.
**Huvila** tarkoittaa perinteistä suurta vapaa-ajan asuntoa, jollaisia tyypillisesti vauraat kaupunkilaiset alkoivat Suomessa rakentaa itselleen 1800-luvulta alkaen. Rooman valtakunnan ajoista lähtien varakkaat ovat viettäneet vapaa-aikaansa kaupunkien ulkopuolella olevilla tiluksilla, *villoilla*.

Huvilakulttuuri levisi Ruotsista Suomeen ensin Pohjanlahden rannikolle 1800-luvun alkupuolella (mm. Hietalahden Villa Vaasassa), ja vasta vuosisadan loppupuolella vaurastuvaan Etelä-Suomeen alkoi ilmestyä huvilayhdyskuntia.
Muun muassa Helsingin Linnunlaulu ja Kulosaari, Kauniainen, Espoon Leppävaara, Hanko, Turun Ruissalo, Helsingin Laajasalo/Kruunuvuori ja Tuusulanjärven taiteilijayhteisö ovat olleet tällaisia. Tunnettu on myös varakkaiden pietarilaisten asuttama Terijoen huvilayhdyskunta, joka sijaitsi Karjalan kannaksella.

## Katso myös

* Hakasalmen huvila
* Tarvaspää

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huvila Wikimedia Commonsissa