Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ingrid Newkirk

Ingrid Newkirk vuonna 2007 chihuahuan kanssa.
**Ingrid Newkirk** (s. 11. kesäkuuta 1949) on eläinten oikeuksia puolustavan järjestö PETAn (*People for the Ethical Treatment of Animals*) johtaja, jonka hän perusti Alex Pachecon kanssa vuonna 1980.

Newkirk kääntyi eläinten oikeuksien puolustajaksi vuonna 1970, kun hänen silloinen naapuri hylkäsi kissanpentuja, jotka Newkirk päätti ottaa hoitoonsa.

## Lähteet
# Cleveland Amory

Cleveland Amory vuonna 1974.**Cleveland Amory** (2. syyskuuta 1917 – 14. lokakuuta 1998) oli yhdysvaltalainen kirjailija, kriitikko ja lehtimies, joka omisti elämänsä eläinten oikeuksien puolustamiselle. Ehkäpä parhaiten Amory tunnetaan kissakirjoistaan. Amory pelasti Polar Beariksi nimeämänsä kissan (1977–1992) New Yorkin kaduilta jouluaattona 1978 ja otti sen hoiviinsa.

Amory perusti 1967 *The Fund for Animals*-järjestön.

## Teoksia

### Kirjoja

Tässä luettelo kirjoista, joita Amory kirjoitti. Nimet ovat englanniksi, niille on suomenkieliset käännökset.

* *The Cat Who Came for Christmas* (Kissa joka tuli jouluksi kotiin, WSOY, suom. Anna-Liisa Laine)
* *The Cat and the Curmudgeon*
* *The Best Cat Ever*
* *Hometown*
* *The Proper Bostonians*
* *Who killed society?*
* *Cleveland Amory's Compleat Cat*
* *The last resorts*
* *Animail*
* *Newport: There she sits*
* *Cat Tales: Classic Stories from Favorite Writers*
* *Man Kind? Our Incredible War on Wildlife*
* *1902 Sears, Roebuck & Co. Catalog*
* *The Trouble with Nowadays : A Curmudgeon Strikes Back*
* *Ranch of Dreams: A Lifelong Protector of Animals Shares the Story of His Extraordinary Sanctuary*

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cleveland Amory Wikimedia Commonsissa

* Cleveland Amory Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
* Cleveland Amory (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# Ihmiset, Eläimet, Luonto

| Ihmiset, Eläimet, Luonto |
| --- |
| *Pessoas–Animais–Natureza* |
|  |
|  |
|  |
| Perustettu | 2009 |
| Puheenjohtaja | Inês Sousa Real |
| Ideologia | eläinten oikeudet humanismi ympäristönsuojelu |
| Poliittinen kirjo | keskusta-vasemmisto |
| Toimisto | Av. Almirante Reis, 81 B 1150-012, Lissabon |
| Tasavallan kokous | 4 / 230 |
| EU-parlamentti | 1 / 21 |
| Kotisivu | www.pan.com.pt |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Ihmiset, Eläimet, Luonto** (port. *Pessoas-Animais-Natureza, PAN*) on portugalilainen puolue, joka perustettiin toukokuussa 2009. Vuonna 2015 he saivat yhden paikan Tasavallan kokoukseen. Vuonna 2019 he myös saivat yhden paikan Euroopan parlamenttiin sekä kasvattivat paikkamääränsä neljään Tasavallan kokouksessa (2 paikkaa voitettiin Lissabonissa, 1 Portossa ja 1 Setúbalissa).

Heinäkuussa 2021 puolueen puheenjohtajaksi valittiin Inês Sousa Real.

Vuoden 2022 parlamenttivaalien alla PAN vaati vaaliohjelmassaan mm. seuraavia asioita:

* Ympäristö- ja ilmastoministeriön perustamista
* Ympäristörikoksien määrittelemistä rikokseksi ihmisyyttä vastaan
* Vähentää keskiluokan verotaakkaa
* Laskea äänestysikäraja 16 vuoteen
* 35-tuntista työviikkoa ja 25 päivää vuosilomaa kaikille
* Härkätaistelujen kieltämistä

## Lähteet
# Muutoksen kevät

**Muutoksen kevät** oli vuosina 1995–2003 ilmestynyt ympäristökysymyksiä sekä ihmisten ja muiden eläinten oikeuksia radikaalisti käsittellyt suomalainen aikakauslehti. Lehti ilmestyi neljä kertaa vuodessa, 24–28-sivuisena. Ensimmäinen toimitusvuosi alkoi vuoden 1995 huhti–toukokuussa. Lehteä painettiin parhaimmillaan noin 3 000 kappaletta.

Lehden sisältö koostui pääosin lukuisten ruohonjuuritason aktivistien kirjoituksista. Lehdessä julkaistiin artikkeleita muun muassa laittoman suoran toiminnan iskuista Suomessa. Lehden tarkoitus oli pohtia valtamediaa syvemmin muun muassa aktivismin taustalla vaikuttaneita ideologisia valintoja ja tarjota keskustelu- ja uutisfoorumi ihmisille, jotka valtamedia helposti kategorisoi lehtiensä palstoilla.

Lehden päätoimittajina olivat alussa Joni Purmonen ja Ville Lähde, joista Lähde jatkoi päätoimittajana yksin vuoteen 2002 asti. Viimeisenä toimintavuotena lehden päätoimittajia olivat Katja Keisala, Helena Leino ja Niklas Vainio.

## Aiheesta muualla

* Ville Lähde, Helena Leino, Katja Keisala, Niklas Vainio: Muutoksen kevään saatesanat (Megafoni 30.11.2003)
# Monismi

**Monismi** eli *ykseysajattelu* on käsitys, jonka mukaan vain yhdenlaatuista ”ainesta”, ”todellisuutta” tai muuta vastaavaa on olemassa. Monismin mukaan asioita ei ole kuin yksi.

## Ontologinen monismi

*Pääartikkeli: Ontologinen monismi*
Ontologinen monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi todellisuus. Monismi poikkeaa dualismista eli kaksijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan on olemassa kahdenlaista todellisuutta sekä pluralismista eli monijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan todellisuuksia on useita.

Suomalainen Wienin piiriä lähellä ollut filosofi Eino Kaila käsitti maailman monistisesti: ainetta ja henkeä, luontoa ja yliluontoa ei voi erottaa toisistaan. Kaila kuitenkin arvosteli Wilhelm Ostwaldin esittämää monismikäsitystä pintapuoliseksi ja liian luonnontieteelliseksi.

## Metodologinen monismi

Metodologinen (naturalistinen) monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi kaikille tieteille yhteinen tieteellinen menetelmä, eikä esimerkiksi ihmistieteillä ole omaa luonnontieteistä poikkeavaa menetelmää. Metodologinen monismi liittyy läheisesti positivismiin. Esimerkiksi mielenfilosofiassa se on esiintynyt behaviorismina, jonka mukaan puhe kaikesta mentaalisesta on mahdollista kääntää fysikalismiin.

## Eettinen monismi

Eettiseksi monismiksi on kutsuttu näkemystä, jonka mukaan jotkin arvot tai säännöt ovat aina ensisijaisia.

## Monismi oikeustieteessä

Monismi oikeustieteellisenä terminä tarkoittaa ajattelutapaa, jonka mukaan kansallinen ja kansainvälinen oikeusjärjestys ovat yhtä.

## Lähteet

* Driscoll, Giles: Heidegger’s Ethical Monism. *The New Scholasticism*, 1968, 42. vsk, nro 4, s. 497-510.
* Raatikainen, Panu: ”Ihmistieteet – tiedettä vai tulkintaa?”, *Ihmistieteet tänään (toim. Anneli Meurman-Solin & Ilkka Pyysiäinen)*.  Helsinki:  Helsingin yliopiston tutkijakollegium, Gaudeamus, 2005.  ISBN 951-662-935-0
* Niiniluoto, Ilkka: *Johdatus tieteenfilosofiaan: Käsitteen- ja teorianmuodostus*.  Helsinki:  Otava, 1980.  ISBN 951-1-05435-X
* Nordin, Svante: *Filosofian historia: Länsimaisen järjen seikkailut Thaleesta postmodernismiin*.  (Alkuteos Filosofins historia. Det västerländska förnuftets äventyr från Thales till postmodernismen, 1995. Suomentanut Jukka Heiskanen. Prometheus)  Oulu:  Pohjoinen, 1999.  ISBN 951-749-292-8

### Viitteet

## Katso myös

* Anomaalinen monismi
* Neutraali monismi
# Kosmologia uskonnoissa

**Kosmologia** tarkoittaa uskontojen yhteydessä erilaisia uskonnollisia ja mytologisia oppeja kaikkeuden alkuperästä. Ne ovat usein niin kutsuttujen luomiskertomuksien muodossa.*lähde?*

## Aiheesta muualla

* Halvorson, Hans & Kragh, Helge: Cosmology and Theology *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
# Festivaali

Ruisrock on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut rockfestivaali. Kuva vuodelta 2008.
**Festivaali** on yleensä säännöllisesti pidettävä juhla, kuten elokuva- tai musiikkifestivaali. Sana on peräisin latinan sanasta *festīvus*, joka tarkoittaa ”juhlallinen”.

## Tunnettuja festivaaleja

Tunnettuja festivaaleja Suomessa ovat esimerkiksi Ankkarock, Down By The Laituri, Flow Festival, Helsingin juhlaviikot, Ilosaarirock, Imatra Big Band Festival, Kotkan meripäivät, Maata näkyvissä -festarit, Nummirock, Pori Jazz, Provinssirock, Qstock, Raumanmeren juhannus, Ruisrock, Sauna Open Air, Savonlinnan oopperajuhlat, Simerock, Tuska Open Air Metal Festival, Weekend Festival ja Blockfest.

## Katso myös

* Karnevaali

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Karppi, Mikko & Ruhti, Ertte: *Festarikalevala – Käsikirjasi kesäfestareille*.  Tampere:  Roisto, 2012.  ISBN 978-952-598-338-8

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Festivaali Wikimedia Commonsissa
# Kambat

Perinteisiä kambatanssijoita (1956).
**Kambat** ovat bantukansoihin kuuluva etninen ryhmä, joka asuu Kenian Itäisessä Provinssissa Nairobista itään aina Tsavoon asti ja pohjoisessa aina Embuun asti. Kambojen asuinaluetta kutsutaan Ukambaniksi. Eri lähteiden mukaan kambat ovat Kenian neljänneksi tai viidenneksi suurin etninen ryhmä. He puhuvat kamban kieltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kambat Wikimedia Commonsissa
# Ananda Marga

**Ananda Marga** eli koko nimeltään **Ananda Marga Pracaraka Samgha** (AMPS) on Prabhat Ranjan Sarkarin Jamalpurissa vuonna 1955 perustama tantra-joogaan perustuva henkinen ja yhteiskunnallinen liike, jonka taustalla vaikuttava uskonto on hindulaisuus. Suomessa Ananda Marga on toiminut vuodesta 1972.

## Liikkeen toiminta Suomessa

Ananda Marga järjestää Suomessa viikoittaisia joogatunteja, yleisöluentoja ja viikonloppukursseja. Ananda Margan opettajat eli acaryat antavat henkilökohtaista meditaatio-opetusta. Suomessa toimipisteet sijaitsevat Espoossa, Helsingissä ja Tampereella. Opetukseen kuuluu asanoita, hengitysharjoituksia ja meditaatiota. Liikkeelle on
luonteenomaista voimakas painotus sosiaalisiin ja poliittisiin päämääriin meditaation ja henkisyyden ohella. Suomessa Ananda Marga ylläpitää kahta päiväkotia ja kerää säännöllisesti rahaa katastrofiaputyöhön. Yhdistyksessä oli 22 jäsentä vuonna 2007.

## Historiaa

Ananda Margan perusti 1955 intialainen Prabhat Ranjan Sarkar toiselta nimeltään Shrii Shrii Anandamurti (1921-1990), jolla nimellä hänet paremmin tunnetaan. Liike levisi 1970-luvulla Intian ulkopuolelle ja toimii nykyisin 175 maassa.

## Oppi

Yhteisöön liittyvältä edellytetään yhteisön opin, eettisen normiston ja käytännön ohjeiden omaksumista ja noudattamista. Tähän liittyvät tietynlainen ruoka, henkiset harjoitukset ja säännöllinen paastoaminen. Jokaisen yhteisön jäsenen tulisi osallistua ryhmämietiskelyyn eli Dharmacakraan vähintään kerran viikossa, koska yhteisön opetuksen mukaan henkisten värähtelyjen kokonaisuus on suurempi kuin osiensa summa. Mieli, keho ja ympäristö on pidettävä puhtaana, koska puhtaus on henkisen edistymisen edellytys. Jäsenien tulisi täyttää päivittäistä itseanalyysia varten ”16 kohdan listaa”, jossa on eri elämänalueisiin ja käytännön toimintaan liittyviä ohjeita ja suosituksia. Näitä ovat veden käyttö, ruumiin karvoitus, peseytyminen ja pukeutuminen, paasto, henkiset harjoitukset jne. Listaan tulee merkitä päivän aikana noudatetut ja rikotut käyttäytymissäännöt, ja se tulee palauttaa kuukausittain paikalliselle acaryalle eli opettajalle.

Yhteisö antaa yksityiskohtaisia ohjeita myös lasten kasvatukseen odotusajasta lähtien. Ananda Margan opin mukaan perhe on osa yhteisöä eikä itseriittoinen yksikkö, joten sen ei sallita eristäytyvän omaksi yksikökseen vaan jokaisen on toimittava sekä oman perheensä että suuren perheen, Ananda Margan hyväksi.

## Pukeutuminen

Ananda Margan kokopäiväiset työntekijät käyttävät univormua, joista heidät voi tunnistaa. Oranssi on uhrautumisen ja valkoinen puhtauden symboli, ja näitä käytetään pukeutumisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ananda Marga joogayhteisö ry.
* P. R. Sarkarin yhteiskuntafilosofia: Progressive Utilization theory - PROUT (Arkistoitu – Internet Archive)
# Anglosaksinen mytologia

**Anglosaksinen mytologia** oli anglosaksien 400–600-luvuilla seuraama polyteistinen uskonto. Germaanit toivat uskonnon mukanaan 400-luvulla asuttaessaan Britannian. Anglosaksit eivät jättäneet jälkeensä kirjoitettuja lähteitä, ja heidän pakanauskonnostaan on jäljellä vain vähän todisteita. Tutkijat ovat käyttäneet lähteinään paikannimiä ja hautapaikkoja.

## Uskonto

Mahdollinen amuletti vuodelta 500–850.
Anglosaksit uskoivat moniin jumaliin ja yliluonnollisiin voimiin. Tutkijat ovat paikannimistä ja riimuista päätelleet joidenkin heidän jumaltensa nimiä: Tiw, Ing, Woden, Thunor ja jumalatar Freo. Heillä ei luultavasti ollut papistoa, mutta paikannimien perusteella heillä oli kuitenkin julkisia pyhäköitä. He käyttivät taikakaluja ja -juomia, jalokiviä ja taikoja suojana pahoja henkiä ja sairauksia vastaan.

Anglosaksien pakanauskontoon kuului myös myyttejä. Erään myytin mukaan anglosaksien kuningassuvut syntyivät jumalista polveutuneista hevosihmisistä, jotka johtivat Etelä-Englannin valloitusta. Hevosenlihan syömiselläkin saattoi olla anglosakseille uskonnollinen merkitys. Heidän hautausmenoistaan tiedetään, että vainajat joko tuhkattiin ja haudattiin uurnissa, tai haudattiin tuhkaamatta. Anglosaksit jättivät vainajille myös hautalahjoja: 400- ja 500-luvuilta peräisin olevista hautapaikoista on löydetty aarteita, vaatekappaleita, hevosia, aseita ja ruokaa. Eräs tunnettu, mahdollisesti pakanallinen veneeseen tehty hautaus sijaitsee Sutton Hoossa. Hauta on ajoitettu noin vuodelle 625.

### Anglosaksien kääntyminen kristinuskoon

500-luvun loppupuolella Roomasta ja Irlannista saapui Britanniaan lähetyssaarnaajia, jotka alkoivat käännyttää anglosaksihallitsijoita kristinuskoon. Irlantilaiset kristityt olivat käännytystyössään onnekkaampia, sillä anglosaksit tykästyivät luostarilaitokseen, jonka puolesta irlantilaiset puhuivat. Kristinuskoon kääntyminen saattoi olla hallitsijoille hyödyllistä siinä mielessä, että uusi uskonto toi mukanaan luku- ja kirjoitustaidon, jota anglosaksien kasvavat kuningaskunnat tarvitsivat lakien ja asiakirjojen kirjoittamista varten. 600-luvun aikana kristityt rakensivat Englantiin kirkkoja ja luostareita, ja monet anglosaksit kääntyivät kristinuskoon.

Siirtymä pakanuudesta kristinuskoon ei ollut yksinkertainen, ja joskus kristityn hallitsijan jälkeen valtakunnan johtoon saattoi nousta pakanahallitsija. Toiset hallitsijat saattoivat puolestaan noudattaa sekaisin kristinuskoon ja pakanauskontoon kuuluneita tapoja. Toisaalta kirkko myös sulautti monia pakanatapoja omiin oppeihinsa. Lisäksi uskotaan, että monet Englannin ensimmäiset kirkot rakennettiin pakanallisille palvontapaikoille.

## Lähteet
# Daakialaiset

Daakian kuningaskunta Burebistan hallintokaudella, 82 eaa.
**Daakialaiset** (lat. *Daci*, rom. *Daci*) olivat kansa antiikin Daakiassa (suurin piirtein nyky-Romaniassa) ja osissa Moesiaa Etelä-Euroopassa. He puhuivat daakiaa, jonka juuria ei ole kunnolla saatu selville, mutta sillä on yhteyksiä traakiaan ja albaniaan. Ensimmäinen maininta heistä on roomalaisten lähteissä, mutta antiikin historioitsijat ovat eri mieltä, kuuluvatko daakialaiset traakialaisiin vai ei. Strabon määritteli, että daakialaiset olivat Getai-kansaa, jotka asuivat Pannonian tasangolla nykyisessä Transilvaniassa.

## Uskonto

Daakialaisten uskonto perustui Zalmoxis-nimisen jumalan palvontaan.

## Väkiluku

Daakialaisten väkiluvun arvioksi saadaan n. 2 000 000 asukasta, kun verrataan kaikkia lähteitä. Arvioitu armeijan suurin miesvoima olisi ollut 200 000 miestä.

## Sotilaat

Trajanuksen johtamia roomalaisia vastaan jalan taistelleet daakialaiset sotilaat olivat suurikokoisia, jänteviä, parrakkaita ja pitkätukkaisia. He pukeutuivat paksuihin sarkavaatteisiin ja käyttivät aseinaan lyhyitä miekkoja ja pyöreitä kilpiä. Daakian alkuperäinen väestö hupeni sodissa.

## Lähteet
# Uskonto Afganistanissa

Uskontokuntiin kuuluminen Afganistanissa (2009)

  Islam (99,7 %)  Muut (0,3 %)

Tämä artikkeli käsittelee **Afganistanin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**. Vuonna 2009 Afganistanin väestö oli lähes täysin islaminuskoista. Arviolta 84,7–89,7 prosenttia väestöstä kuului sunnalaisuuteen ja 10–15 prosenttia šiialaisuuteen. Afganistanin uskonnollisesta väestöstä ei ole saatavilla luotettavia tietoja, sillä virallista maanlaajuista väestönlaskentaa ei ole tehty vuosikymmeniin.

## Islam

*Pääartikkeli: Islam Afganistanissa*
Abdul Rahmanin moskeija Kabulissa.
Perinteisesti hallitseva uskonto on ollut sunnimuslimien lahko, joka noudattaa Hanafi-koulukuntaa. Viimeisen 200 vuoden ajan suuri osa väestöstä on noudattanut Deobandi-vaikutteista Hanafi-sunnismia, joka on peräisin Intiasta. Huomattava vähemmistö kannatti islamin mystisempää versiota, joka on tunnettu suufilaisuutena. Suufilaiset ovat ryhmittyneet karismaattisia uskonnollisia johtajia seuraaviin sääntö- tai veljeskuntiin. 1900-luvulla wahhabilaisen islamin vaikutus kasvoi tietyillä alueilla.

Saman uskonnollisen ryhmän jäsenet ovat perinteisesti keskittyneet tietyille alueille. Sunnalaiset paštut hallitsevat maan etelä- ja itäosia. Šiialaisten hazaroidien aluetta on vuoristoinen Hazaradžatin ylänkö. Koillisilla alueilla on perinteisesti ismailiitti-kansoja. Pääkaupunki Kabul on puolestaan monimuotoisempaa. Pohjoisessa Mazar-e Šarifin kaupungissa asuu sekä sunnalaisia että šiioja.

## Muut uskonnolliset ryhmät

Muiden uskonnolisten ryhmien arvioidaan olevan Afganistanissa alle prosentin luokkaa. Sikhejä ja hindulaisia on Afganistanissa noin 2 200 sekä bahai-uskoon kuuluvia yli 400. Lisäksi Afganistanissa on pieniä määriä muiden uskonnollisten ryhmien kannattajia, enimmäkseen buddhalaisia. Afganistanissa on tiettävästi pieni, piilossa oleva kristillinen yhteisö, jonka koko vaihtelee 500 ja 8 000 välillä. Kabulissa on ollut yksi kristillinen kirkko ja juutalainen synagoga.

Aiemmin Afganistanissa asui pieniä hindujen, sikhien, bahai-uskolaisten, juutalaisten ja kristittyjen yhteisöjä, mutta suuri osa näiden yhteisöjen jäsenistä muutti pois Neuvostoliiton vastaisen jihadin, sisällissodan ja Taleban-hallinnon aikana. Muiden kuin muslimien määrän arvioitiin olevan satoja Taleban-hallinnon päättyessä 2000-luvun alussa. Taleban-hallinnon kaatumisen jälkeen jotkut uskonnollisten vähemmistöjen jäsenet palasivat, ja monet heistä asettuivat Kabuliin.

## Lähteet
# Uskonto Ranskassa

Notre-Damen katedraali Pariisissa
**UskontoRanskassa** on ollut voimakkaassa muutoksessa 2000-luvun alun molemmin puolin, sillä uskonnottomien ja muslimien lukumäärä on kasvanut samalla, kun kristittyjen lukumäärä on vähentynyt.

Ranskan pääalueilla asuvista 51 prosenttia ilmoitti vuosina 2019–2020 olevansa uskonnottomia. Taustaltaan ranskalaisista uskonnottomia oli 58 % ja maahanmuuttajista 19 %. Suurimmat uskontoryhmät olivat katolisuus (29 %) ja islam (10 %). Muita kristillisiä ryhmiä kuin katolisia oli 9 prosenttia.

Aktiivisimmin uskontoaan harjoittivat juutalaiset (34 %) ja muslimit (20 %). Katolisista 8 % kävi säännöllisesti messussa. Vanhempiensa uskonnon oli omaksunut 91 % muslimiperheiden lapsista, juutalaisista 84 % ja katolisista 67 %.

## Tunnustuksettomuus

*Pääartikkeli: Ranskan sekularismi*
Ranskassa valtio ja uskonto on erotettu toisistaan *laïcité*-periaatteen eli tunnustuksettomuuden mukaisesti. Se perustuu vuonna 1905 säädettyyn lakiin, jonka mukaan valtio kohtelee puolueettomasti ja yhdenvertaisesti kaikkia uskontoja ja uskonnottomia maailmankatsomuksia.

## Kristinusko Ranskassa

*Pääartikkeli: Kristinusko Ranskassa*
Ranskassa oli vuonna 2004 noin 44,5 miljoonaa katolisen kirkon jäsentä, mikä oli noin 75,5 prosenttia väestöstä. Kirkon jäsenyys on kuitenkin eri asia kuin uskon tunnustaminen. Eurooppalaisen arvotutkimuksen mukaan katolisten kristittyjen osuus väestöstä vuonna 1970 oli 70 %, mutta vuonna 2018 enää 32 %. Noin kuudessakymmenessä vuodessa katolisuutta tunnustavien ranskalaisten osuus oli siten puolittunut.

Luterilaisuutta ja reformoitua kristillisyyttä Ranskassa edustavat useat protestanttiset kirkot. Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan protestanttien määrä on hieman lisääntynyt Ranskassa. Ilmiö johtuu pääasiassa afrikkalaisperäisten evankelisten kirkkojen kasvusta.

## Islam Ranskassa

Pariisin suuri moskeija rakennettiin 1. maailmansodan jälkeen.
Vuonna 1960 Ranskan väestöstä oli muslimeja 0,9 %. Osuus oli kasvanut kymmeneen prosenttiin vuonna 2023.

Muslimeista 78 prosenttia oli vuonna 2023 sitä mieltä, että sekulaari laïcité-periaate syrjii heitä. Institut français d'opinion publique -tutkimuslaitoksen mukaan 36 prosenttia muslimeista toivoi vuonna 2024, että heistä tulee enemmistö; nuorista niin toivoi 46 prosenttia. Vastaajista 37 % ja nuorista 57 % kannatti Muslimiveljeskuntaa, jonka tavoitteena on saada sharia voimaan Ranskassa.

## Katso myös

* Uskonto Euroopan unionissa

## Lähteet
# Vapaa tahto

**Vapaa tahto** on kiistelty käsitys että ihmisellä on kyky tehdä vapaasti harkittuja valintoja, ja tekemämme valinnat ohjaavat ja selittävät käytöstämme. Inkompatilististen käsitysten mukaan vapaata tahtoa ei ole deterministisessä, täysin sitovien lainalaisuuksien määräämässä maailmassa, tai pelkän sattuman seurauksena syntyneissä valinnoissa. Kompatilistien mukaan taas vapaa tahto ja determinismi ovat yhteensopivia. Vapaan tahdon olemassaoloa on filosofiassa pohdittu jo antiikin ja Zarathustran ajoista lähtien, ja sitä pohditaan filosofian lisäksi psykologiassa ja neurotieteissä edelleen.

Mielenfilosofisten ja metafyysisten kysymysten lisäksi tahdonvapauden ongelmaan liittyy sekä moraalifilosofinen että tieteenfilosofinen ulottuvuus. Moni ajattelee, että jos tahto ei ole vapaa, kukaan ei voi olla vastuussa teoistaan. Immanuel Kant päätteli, että näin ollen joudumme olettamaan tahdon vapauden, koska olemme moraalisesti vastuussa teoistamme. Jotkut fysikalistiset tieteenfilosofit ajattelevat, että ihmisten tekojen todellinen syy on aina fysikaalinen, ja tästä syystä tahto ei ole vapaa eivätkä psykologiset tilat ja tapahtumat, kuten uskomukset ja päätökset, voi selittää käytöstä. Toiset tieteenfilosofit puolestaan ajattelevat, että käytöstä voidaan selittää ja ennustaa psykologisten tekijöiden avulla vaikkei ihmisten valinnat ja teot olisikaan sen vapaampia kuin mitkä tahansa muut fysiikan laeille alisteiset todellisuuden tapahtumat.

Keskeisiä filosofisia kantoja keskustelussa vapaasta tahdosta:

* Kompatibilismi – determinismi ja vapaa tahto sopivat yhteen
* Inkompatibilismi – determinismi ja vapaa tahto eivät sovi yhteen
	+ Libertarismi – ihmisellä on vapaa tahto, determinismi ei päde
	+ Kova determinismi – ihmisellä ei ole vapaata tahtoa

## Katso myös

* Fatalismi
* Prohairesis

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Churchland, Patricia Smith: *Neurofilosofia*.  ((Brain-wise: Studies in Neurophilosophy, 2002.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 2004.  ISBN 952-5202-81-X
* Enqvist, Kari: *Olemisen porteilla*.  Helsinki:  WSOY, 1998).  ISBN 951-0-22915-6
* Hofstadter, Douglas: *Olen outo piiri*.  ((I am a strange loop, 2007.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra Cognita, 2009.  ISBN 978-952-5697-11-7
* Visala, Aku: *Vapaan tahdon filosofia*.  Helsinki:  Gaudeamus, 2018.  ISBN 9789524954921
* Sapolsky, Robert M.: *Määrätty – Elämä ilman vapaata tahtoa.* (Alkuteos *Determined: A Science of Life without Free Will*, suomentanut Kimmo Pietiläinen) Helsinki: Terra Cognita, 2024. ISBN 978-952-7367-36-0

## Aiheesta muualla

* O'Connor, Timothy: Free Will *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
* Timpe, Kevin: Free Will *The Internet Encyclopedia of Philosophy*. (englanniksi)
* Swartz, Norman: Foreknowledge and Free Will *The Internet Encyclopedia of Philosophy*. (englanniksi)
* Zagzebski, Linda: Foreknowledge and Free Will *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)