Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Abelardo de la Espriella

| Abelardo de la Espriella |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 31. heinäkuuta 1978 Bogotá, Kolumbia |
| Ammatti | asianajaja, poliitikko |
| Tiedot |
| Puolue | Kotimaan puolustajat |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Abelardo de la Espriella** (s. 31. heinäkuuta 1978 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen asianajaja ja liikemies, joka on ehdolla Kolumbian presidentiksi vuoden 2026 presidentinvaalissa. Oikeistolainen de la Espriella on vaalikampanjassaan kannattanut Kolumbian turvallisuustilanteen parantamista, hallinnon keventämistä ja taloudellisia uudistuksia.

## Ura ja poliittiset kannat

De la Espriella on toiminut rikosasianajajana sekä edustanut julkisuuden henkilöitä ja liikemiehiä korkean profiilin oikeusjutuissa. Politiikassa hän tulee perinteisten puolueiden ulkopuolelta, eikä hänellä ole aiempaa kokemusta poliittisista viroista. De la Espriella perusti vuonna 2025 oman poliittisen liikkeensä nimeltä ”Kotimaan puolustajat” ja asettui sen jälkeen presidenttiehdokkaaksi.

Presidenttiehdokkaana de la Espriella on nostanut turvallisuuden ykkösteemakseen. Hän on puhunut Kolumbian armeijan vahvistamisesta, uusien vankiloiden rakentamisesta, rangaistusten koventamisesta ja huumekauppaa vastaan taistelusta. De la Espriella kannattaa taloudellisia uudistuksia, yritysverojen alentamista, yksityisen sijoittamisen edistämistä, energian tuotannon laajentamista ja valtiokoneiston keventämistä. De la Espriellan tavoitteet ovat saaneet tukea Kolumbian konservatiiveilta ja liike-elämältä.

De la Espriella suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltoihin ja sen presidentti Donald Trumpiin. Hän kannattaa läheistä yhteistyötä maiden välillä, mukaan lukien huumekartellien pommittamista Yhdysvaltojen tuella.

De la Espriella kutsuu itseään lempinimellä ”Tiikeri”. Häntä on rinnastettu El Salvadorin presidenttiin Nayib Bukeleen, joka de la Espriellan tavoin kannattaa kovia otteita rikollisuutta vastaan.

De la Espriella voitti Kolumbian presidentivaalin ensimmäisen kierroksen 43,7 prosentin ääniosuudella. Hän kohtaa vaalin toisella kierroksella vasemmistolaisen senaattorin Iván Cepedan.

## Lähteet
# Kolumbian presidentinvaalit 2026

Kolumbian presidentinvaalit 2026|

---

 |
|

|  |
| --- |
| **31. toukokuuta 2026 toinen kierros 21. kesäkuuta 2026** |

 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   |  |  |
| Ehdokas | Abelardo de la Espriella | Iván Cepeda |  |

 |
|

---

|  |  |
| --- | --- |
| **Presidentti ennen vaaleja**
Gustavo Petro  | **Uusi**
tiedotetaan myöhemmin  |

 |

**Kolumbian presidentinvaalit 2026** järjestettiin 31. toukokuuta. Koska kukaan ehdokkaista ei saanut enemmistöä ensimmäisellä kierroksella, järjestettiin toinen kierros 21. kesäkuuta ennakkosuosikkien, vasemmistolaisen istuvan presidentin Gustavo Petron puoluetoverin Iván Cepedan ja laitaoikeistolaisen Abelardo de la Espriellan välillä.

## Taustaa

Ennen vaaleja järjestettiin 8. maaliskuuta esivaalit, joissa useista puolueista koostuvat liittoumat valitsivat yhteisehdokkaat. Samana päivänä järjestettiin myös parlamenttivaalit.

Kesäkuussa 2025 presidentinvaaliehdokkuutta tavoitellutta senaattoria Miguel Uribe Turbayta ammuttiin päähän kampanjatilaisuudessa. Hän kuoli kaksi kuukautta myöhemmin. Monia muitakin poliitikkoja oli murhattu tai kidnapattu. Vaalitarkkailijoiden mukaan noin kolmasosassa Kolumbiasta ehdokkaat elivät jatkuvan väkivallan uhan alla. Erityisen vaarallista oli kapinallisten hallitsemassa lounaisosassa.

Espriella lupasi aloittaa Yhdysvaltain tuella pommitukset huumekartelleja vastaan, jos hän tulisi valituksi. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmaisi toisen kierroksen alla tukensa Espriellalle.

## Tulokset

Kun 99,65 prosenttia äänistä oli laskettu, Abelardo de la Espriella oli voittamassa 49,65 prosentin ääniosuudella. Iván Cepedan osuus oli 48,7 prosenttia, ja loput 1,6 prosenttia äänistä oli tyhjiä. Espriellan ja Cepedan välinen ero oli pienempi kuin ensimmäisellä kierroksella.

## Lähteet
# Loiskasvi

**Loiskasvit** ovat toisenvaraisia kasveja, jotka ottavat ravinteita muilta kasveilta. Loiskasvit voidaan jakaa suoriin loisiin tai mykoheterotrofeihin. Nämä hankkivat ravintoa isäntäkasveilta joko suoraan isäntäkasvista imujuurilla eli haustorioilla tai sienijuuren avulla. Loisivat kasvit voivat olla *holoparasiitteja* (kokoloisia, lehtivihreättömiä) tai *hemiparasiitteja* (puoliloisia, lehtivihreällisiä).

## Loiskasvilajeja

Eniten loiskasveja on koppisiemenisissä, kaikkiaan jopa 4 000 lajia. Ne jakaantuvat useisiin heimoihin, runsaasti loiskasveja on esimerkiksi näivekasvien, santelikasvien ja rafflesiakasvien heimoissa. Mykoheterotrofisia kasveja on esimerkiksi kanerva- ja kämmekkäkasveissa. Ainoa paljassiemeninen loiskasvi on vain Uudessa-Kaledoniassa kasvava podokarpuskasveihin kuuluva havupuulaji podori (*Parasitaxus usta*), joka elää epätavallisessa juuristoyhteydessä saman heimon lajin siipipodokin (*Falcatifolium taxoides*) kanssa.

Esimerkkejä Suomessa kasvavista lois- ja mykoheterotrofikasveista:

* euroopanvieras (*Cuscuta europaea*)
* happomarjannäive (*Orobanche lucorum*)
* harajuuri (*Corallorhiza trifida*)
* kaarlenvaltikka (*Pedicularis sceptrum-carolinum*)
* kangasmäntykukka (*Monotropa hypopitys*)

* luhtakuusio (*Pedicularis palustris*)
* metsänemä (*Epipogium aphyllum*)
* peltomaitikka (*Melampyrum arvense*)
* pesäjuuri (*Neottia nidus-avis*)
* suomukka (*Lathraea squamaria*)

## Kuvia

* Pesäjuuri (*Neottia nidus-avis*) on lehtivihreätön, loisiva kämmekkä.
* Humalanvieras (*Cuscuta europaea*) on loisiva, lehtivihreätön kasvi.
* Suomukka (*Lathraea squamaria*) on lehtivihreätön loiskasvi lehdoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Humalanvieras *Cuscuta europaea* *LuontoPortti*. Viitattu 23.8.2019.
* Aulio, Kai: Hyvien ja pahojen voimien loiskasvi *Turun Sanomat*. 21.12.2004. Viitattu 23.8.2019.
* Rosvall, Minna: Puiden oksilla kasvava misteli tuli Suomeen jäädäkseen, biologit löysivät 350 yksilöä – "Ei tuhokasvi vaan mielenkiintoinen luonnonilmiö" *Yle Uutiset*. 25.3.2019. Viitattu 23.8.2019.
# Näiveet

| Näiveet |
| --- |
|  Ajuruohonnäive (*Orobanche alba*) |
| Tieteellinen luokittelu |
| Kunta: | Kasvit *Plantae* |
| Alakunta: | Putkilokasvit *Tracheophyta* |
| Kaari: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alakaari: | Koppisiemeniset *Magnoliophytina* |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset *Magnoliopsida* |
| Lahko: | *Lamiales* |
| Heimo: | Näivekasvit *Orobanchaceae* |
| Suku: | **NäiveetOrobanche* L. |
| Katso myös |
|   Näiveet Wikispeciesissä   Näiveet Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Näiveet** (*Orobanche*) on noin 200 lajia käsittävä loiskasvisuku näivekasvien heimossa. Se on myös heimonsa tyyppisuku. Näiveet ovat monivuotisia lehtivihreättömiä ruohovartisten kasvien ja pensaiden juuriloisia. Niiden isäntäkasvivalikoima on laaja, yleensä yksi näivelaji on sopeutunut loisimaan vain yhdellä isäntäkasvilajilla.

Suomessa näiveitä on tavattu vain kasvitieteellisissä puutarhoissa Helsingin Kaisaniemessä ja Turun Ruissalossa.

## Näivelajeja

* *Orobanche alba* – ajuruohonnäive
* *Orobanche amethystea* – piikkiputkennäive
* *Orobanche berthelotii* – teneriffannäive
* *Orobanche calendulae* – kehäkukannäive
* *Orobanche cernua* – tomaatinnäive
* *Orobanche crenata* – härkäpavunnäive
* *Orobanche elatior* – kaunokinnäive
* *Orobanche flava* – ruttojuurennäive
* *Orobanche gratiosa* – graciosannäive
* *Orobanche hederae* – muratinnäive
* *Orobanche lavandulacea* – mustenäive
* *Orobanche lucorum* – happomarjannäive
* *Orobanche minor* – apilannäive
* *Orobanche mutelii* – sininäive
* *Orobanche nana* – keijunäive
* *Orobanche purpurea* – kärsämönnäive
* *Orobanche ramosa* – tupakannäive
* *Orobanche reticulata* – ohdakkeennäive
* *Orobanche trichocalyx* – sukasnäive

## Lähteet

* Mossberg, B. & Stenberg, L.: *Suuri Pohjolan kasvio*.  (2. painos)  Suomentanut Vuokko, S. & Väre, H. Tammi, 2005.  ISBN 951-31-2924-1

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Lajitietokeskus: Näiveet (*Orobanche*)
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Näiveet (*Orobanche*)
* ITIS: *Orobanche* (englanniksi)
* United States Department of Agriculture (USDA): *Orobanche* (englanniksi)
* Flora of China: *Orobanche* (englanniksi)
# PNAS

| PNAS |
| --- |
|  |
| Lehtityyppi | Tiedelehti |
| Julkaisija | Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia |
| ISSN | ISSN 1091-6490 |
| Perustettu | 1914 |
| Sitoutuneisuus | sitoutumaton |
| Kotikunta | Washington, DC |
| Kotimaa | Yhdysvallat |
| Ilmestymistiheys | kerran viikossa |
| Kieli | englanti |
| Aiheesta muualla |
| OCLC |
| Kotisivu |
| Infobox OK |

**Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America**, lyhyemmin **PNAS**, on eräs maailman arvovaltaisimmista tieteellisistä julkaisusarjoista. Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian kustantama julkaisu ilmestyy viikoittain tiistaisin, joskin verkkoversiona julkaistava *PNAS Early Edition* päivittyy päivittäin. Lehti on perustettu vuonna 1914 ja monet suuret kansainväliset uutistoimistot uutisoivat säännöllisesti PNAS:ssa julkaistuja tutkimustuloksia. PNAS on maailman toiseksi eniten viitattu tieteellinen julkaisusarja heti Journal of Biological Chemistryn jälkeen.

Nykyisin valtaosa PNAS:n artikkeleista käsittelee biolääketiedettä, mutta mukana on myös fysikaalisiin tieteisiin, matematiikkaan ja yhteiskuntatieteisiin liittyvää tutkimusta. PNAS hyväksyy julkaistavaksi pääsääntöisesti vain poikkeuksellisen merkittäviä tuloksia, minkä vuoksi sen julkaisukynnys kuuluu kaikkien tieteellisten julkaisusarjojen korkeimpiin. Lehdessä on varsinaisten tieteellisten artikkelien lisäksi tilaa muun muassa kirja-arvosteluille, henkilökuville ja mielipidekirjoituksille. Artikkelit luokissa *Featured articles*, *Commentaries* sekä *Perspectives* on kirjoitettu toimituksen pyynnöstä ja niiden tarkoitus on analysoida kyseisessä lehdessä julkaistuja tuloksia tai esittää laajempaa näkökulmaa tiedepolitiikkaan. Muiden huipputiedelehtien tapaan PNAS ei hyväksy julkaistavaksi tuloksia, jotka on jo aikaisemmin julkaistu jossain muodossa muualla ja kullakin viikolla ilmestyvän lehden artikkeleihin perustuvat tiedotteet saa julkaista medioissa aikaisintaan maanantaina klo 17 Yhdysvaltain itärannikon aikaa.

PNAS on vapaasti luettavissa 140 alikehittyneen maan alueella. Kehittyneissä maissa tuoreiden artikkelien lukeminen edellyttää, että verkkopalvelun tarjoaja (käytännössä yliopisto) tilaa lehteä, mutta kaikki artikkelit tulevat vapaasti saataville kuuden kuukauden kuluttua niiden alkuperäisestä julkaisusta.

PNAS:n vaikuttavuuskerroin on 9,674 ja sen verkkoversion sivuilla käydään noin 11,6 miljoonaa kertaa kuukaudessa.

## Lähteet
# Nupedia

**Nupedia** oli web-pohjainen englanninkielinen tietosanakirja, jonka artikkelit olivat asiantuntijoiden kirjoittamia. Nupedian sisältö oli saatavissa vapaalla lisenssillä. Nupedian perusti maaliskuussa 2000 Jimmy Wales Bomis-yhtiöineen. Sen päätoimittajaksi palkattiin Larry Sanger. Nupedia tunnetaan nykyisin Wikipedian edeltäjänä. Se lopetti toimintansa 26. syyskuuta 2003. Nupediassa oli käytössä tieteellinen vertaisarviointijärjestelmä, jonka tarkoituksena oli varmistaa, että artikkelien laatu oli erinomainen.

## Historia

Nupedian etusivu
Aluksi Nupedia käytti itse kehittämäänsä Nupedia Open Content Licensea, mutta siirtyi tammikuussa 2001 GNU Free Documentation Licenseen Richard Stallmanin ja Free Software Foundationin pyynnöistä. Stallman aloitti samaan aikaan GNUPedia-projektin, sillä hänen mielestään Nupedian vertaisarviointijärjestelmä oli liian jäykkä eikä sopinut vapaiden ohjelmistojen henkeen tai filosofiaan.

Suunnilleen samaan aikaan Nupedia käynnisti Wikipedian sivuhankkeena, jotta artikkeleja voitaisiin työstää yhteistyössä ennen vertaisarviointia. Tämän tuloksena GNUPedia-hanke kuoli nopeasti. Wikipedia kehittyi nopeasti suuremmaksi kuin Nupedia, mutta Larry Sanger jatkoi Wikipedian johtamista Nupedian päätoimittajana.

Helmikuussa 2002 Bomis lopetti Larry Sangerin palkanmaksun. Sanger lähti hankkeesta pikaisesti sen jälkeen. Tämä aiheutti Nupedia-projektin kuoleman. Ainoastaan kaksi artikkelia valmistui vuoden 2001 jälkeen. Yhteensä projekti tuotti 25 vertaisarvioinnin läpikäynyttä artikkelia, jotka liitettiin Wikipediaan ennen Nupedian sulkeutumista. Sen lisäksi kehitteillä oli vielä 74 muuta artikkelia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  (Arkistoitu – Internet Archive)
# Neotrooppinen alue

Maailman kuusi eläintieteellistä aluetta:
  Nearktinen alue
  Palearktinen alue
  Etiopialainen alue
  Orientaalinen alue
  Australialainen alue
  Neotrooppinen alue

**Neotrooppinen alue** on eläinmaantieteellinen alue, joka käsittää Etelä-Amerikan trooppiset alueet sekä Keski-Amerikan kannaksen ja Karibian alueen. Nykyisellä neotrooppisella alueella on maailman vaihtelevin eläinkanta. Alueen ekosysteemit vaihtelevat kosteista kuiviin. Alueella on kosteikkoja sademetsiä, savanneja, aavikoita ja kuivia metsiä. Kaikilla kasvillisuusvyöhykkeillä on oma nisäkäslajien valikoima. Alue on ollut pitkään eristyksissä muista maa-alueista ja tämän vuoksi alueen nisäkäslajisto on muotoutunut omanlaatuiseksi. Neotrooppisen alueen nisäkkäiden fossiileissa on merkkejä Panaman kanavan kautta tapahtuneesta eläinten liikkumisesta. Alueen kasvifossiileista näkyy merkkejä ajoittaisista ilmastonmuutoksista.

## Lähteet
# Tōkyō metron Ginza-linja

| Tōkyō metron Ginza-linja 東京メトロ銀座線 |
| --- |
|  Ginza-linjan 1000-sarjan juna Shibuyassa |
|  |
| Perustiedot |
| Järjestelmä | Tokion metro (Tōkyō metro) |
| Reitti | Asakusa–Shibuya |
| Avattu | 30. joulukuuta 1927 |
| Omistaja | Tōkyō metro |
| Käyttäjiä (v.) | 1 429 468 000 matkustajakilometriä |
| Tekniset tiedot |
| Pituus | 14,3 km |
| Asemia | 19 |
| Infobox OK |

**Ginza-linja** (jap. 銀座線, *Ginza-sen*) on Tōkyō metron liikennöimä metrolinja Tokiossa, Japanissa. Sen reitti kulkee Tokion keskusta-alueen koillisosasta Taitōn erillisalueen Asakusan metroasemalta Ginzan kautta lounaaseen Shibuyan erillisalueen Shibuyan metroasemalle. Linjalla on 19 asemaa ja se on 14,3 kilometriä pitkä.

Ginza-linja on Japanin ja koko Aasian vanhin metrolinja, jonka ensimmäinen osuus Asakusasta Uenoon avattiin jo vuonna 1927. Se perustettiin nimellä *Tōkyō chika tetsudō* (jap. 東京地下鉄道, ’Tokion maanalainen rautatie’).

Vuonna 2016 linjalla ajettiin noin 1 429 468 000 matkustajakilometriä. Sen täyttöaste oli aamun ruuhka-aikana 157 prosenttia kapasiteetista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tōkyō metron Ginza-linja Wikimedia Commonsissa
# Tokion taideyliopisto

| Tokion taideyliopisto |
| --- |
| 東京藝術大学, Tōkyō geijutsu daigaku |
|  |
|  |
| Perustettu | 1949 (Tokion kansallinen kuvataiteen ja musiikin yliopisto); 1887 (Tokion kuvataideakatemia, Tokion musiikkiakatemia) |
| Tyyppi | julkinen taideyliopisto |
| Henkilökunta | 251 (opetus), 168 (hallinto- ja tekninen henkilöstö, 2024) |
| Opiskelijoita | 3 289 (tutkinto-opiskelijat) |
| Sijainti | Tokio, Japani |
| Osoite | 2600 Aihara-machi, Machida-shi, 194-0292 Tokyo |
| Kampus | Uenon puisto (pääkampus) Tokiossa, useita muita kampuksia |
| www.geidai.ac.jp |
| Infobox OK |

**Tokion taideyliopisto** (jap. 東京藝術大学, *Tōkyō geijutsu daigaku*) tai **Tōkyō geidai** (jap. 東京芸大) on Japanin Tokiossa toimiva julkinen taideyliopisto. Se sai alkunsa, kun vuonna 1949 yhdistettiin vuonna 1887 perustetut **Tokion kuvataideakatemia** ja **Tokion musiikkiakatemia**.

Yliopiston pääkampus sijaitsee Tokion Taitōn erityisalueen Uenon puistossa. Lisäksi on muita kampuksia, joista Kantōn alueen Ibarakin prefektuurin Toriden kampus avattiin 1991. Sittemmin perustettiin Bashamichin, Bankokubashin ja Motomachi-Chūkagain kampukset elokuvan ja uuden median jatko-opintokoululle Kanagawan prefektuurin Jokohamaan (2005) sekä Tokion Senjun kampus (2006).

Taideyliopistoa pidetään arvostettuna ja hyvätasoisena musiikkioppilaitoksena. Brittiläinen maailman QS-yliopistoranking sijoitti sen musiikkioppilaitosten maailmanlistansa sijaluokkaan 26–50 (vuonna 2026).

Opetuskielenä on japani. Akateeminen lukuvuosi kestää huhtikuusta maaliskuulle. Yliopistossa on kaksi alempaan korkeakoulututkintoon johtavaa tiedekuntaa: kuvataiteen ja musiikin tiedekunnat. Lisäksi on neljä maisteri- ja tohtoriopintoja tarjoavaa jatko-opintokoulua: kuvataiteiden, musiikin, elokuvan ja uuden median, sekä globaalin taiteen jatko-opintokoulut.

Lukuvuonna 2024-25 tutkinto-opiskelijoita oli runsas 3 200. Heistä alempaa korkeakoulututkintoa opiskeli noin 2 000, ja maisteri- tai tohtoritutkintoa tavoitteli runsas 1 200 opiskelijaa. Opetushenkilökuntaan kuului 251, hallinto- ja tekniseen henkilökuntaan 168 ihmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tokion taideyliopisto Wikimedia Commonsissa
# Tokion urheiluhalli

| Tokion urheiluhalli |
| --- |
|  |
| Rakennuksen tiedot |
| Sijainti | Shibuya, Tokio |
| Koordinaatit | 35°40′47″N, 139°42′45″E |
| Rakennustyöt aloitettu | 1952 |
| Avattu | 1954 |
| Remontoitu | 1990 |
| Katsojakapasiteetti |
|
10 000
 |
| Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla |
| Infobox OK |

**Tokion urheiluhalli** (jap. 東京体育館, *Tōkyō taiikukan*) on urheiluareena Shibuyan alueella Tokiossa. Se on avattu 1954. Rakennus toimi kesäolympialaisissa 1964 voimistelun kilpailupaikkana sekä kesällä 2021 kilpailtujen olympialaisten pöytätenniksen kilpailupaikkana.

Kuva sisältä.
## Lähteet
# Tōkyō metron Marunouchi-linja

| Tōkyō metron Marunouchi-linja 東京メトロ丸ノ内線 |
| --- |
|  2000-sarjan juna Marunouchi-linjalla |
|  |
| Perustiedot |
| Järjestelmä | Tokion metro (Tōkyō metro) |
| Reitti | Ogikubo–Ikebukuro |
| Avattu | 20. tammikuuta 1954 |
| Omistaja | Tōkyō metro |
| Käyttäjiä (v.) | 2 367 461 000 matkustajakilometriä |
| Tekniset tiedot |
| Pituus | 27,4 km |
| Asemia | 28 |
| Infobox OK |

**Marunouchi-linja** (jap. 丸ノ内線, *Marunouchi-sen*) on Tōkyō metron liikennöimä metrolinja Tokiossa, Japanissa. Sen U-kirjaimen muotoinen reitti kulkee Tokion länsiosasta Suginamin erillisalueen Ogikubon metroasemalta kaupungin ydinkeskustaan Marunouchin kaupunginosaan Tokion rautatieasemalle ja jatkaa sieltä luoteeseen Toshiman erillisalueen Ikebukuron metroasemalle. Linjalla on 28 asemaa, joista kolme on Nakano-Sakauen ja Hōnanchōn välisellä haaralinjalla. Linja on 27,4 kilometriä pitkä.

Marunouchi-linja oli Tokion metrolinjoista Ginza-linjan jälkeen toinen, ja ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen rakennetuista linjoista.

Vuonna 2016 linjalla ajettiin noin 2 367 461 000 matkustajakilometriä. Sen täyttöaste oli aamun ruuhka-aikana 157–161 prosenttia kapasiteetista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tōkyō metron Marunouchi-linja Wikimedia Commonsissa
# Kontaktilaji

**Kontaktilaji** on urheilussa laji, jossa urheilija joutuu voimakkaaseen fyysiseen kosketukseen toisen urheilijan tai jonkin urheiluun liittyvän välineen kanssa. Joukkueurheilulajeista sellaisina pidetään esimerkiksi jääkiekkoa ja amerikkalaista jalkapalloa sekä jalkapalloa ja koripalloa joissa säännöt rajaavat hyväksyttävän kosketuksen voimakkuutta. Lisäksi kontaktilajeiksi katsotaan tavallisesti kaikki varsinaiset itsepuolustus-, kamppailu- ja taistelulajit kuten hapkido, nyrkkeily ja taekwondo.

Kontaktilajeissa vammautumisriski on kolminkertainen verrattuna ei-kontaktilajeihin. Kilpailutilanteissa se on suhteessa muihin lajeihin vieläkin suurempi, jopa 4–5-kertainen. Kontaktilajeissa riski kohdistuu erityisesti muun muassa polveen ja pään alueelle kuten hampaisiin. Kontaktilajeissa toipumisaika on tyypillisesti pitempi kuin muissa lajeissa.

## Lähteet
# Korean kolmen kuningaskunnan kausi

| Kolmen kuningaskunnan kausi |
| --- |
| Korean kolme kuningaskuntaa |
| Kartta Korean kolmesta kuningaskunnasta 400-luvun lopussa. |
| Korealainen nimi |
| Korean uudistettu latinisaatio | Samguk-sidae |
| McCune-Reischauer | Samguk-sidae |
| Hangul | 삼국시대 |
| Hanja | 三國時代 |

 **Korean historia**

Korean esihistoria

Jeulmun (8000-1500eaa.)
Mumun (1500-300 eaa.)

Varhaiset kuningaskunnat

Gojoseon ?–108 eaa.
Jin-valtio

Varhaishistoriallinen kausi

Kolmen valtakunnan kausi

Goguryeo (37 eaa.–668 jaa.)
 Baekje (18 eaa.–660 jaa.)
 Silla( 57 eaa.–935 jaa.)
 Gayan heimoliitto (42–562)

Kahden valtakunnan kausi

Silla (668–935)
 Balhae (698–926)

Myöhemmät kolme valtakuntaa

Hugoguryeo (892–936)
Hubaekje (901–918)
Silla (57 eaa.–935 jaa.)

Dynastinen kausi

Goryeo-dynastia (918–1392)
Joseon-dynastia (1392–1897)
Korean keisarikunta (1897–1910)

Siirtomaa-aika

Japanin miehityskausi

Itsenäisyyden aika

Korean jako
Korean sota

Jakautunut Korea

Etelä-Korean historia
Pohjois-Korean historia

* n
* k
* m

**Korean kolmen kuningaskunnan kausi** tai **kolmen valtakunnan kausi** oli Korean historian ajanjakso ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. 600-luvulle. Tällöin Korean niemimaata ja Etelä-Mantšuriaa hallitsivat Goguryeo, Baekje, Silla ja Gayan konfederaatio. Jälkimmäistä ei yleensä historiankirjoituksessa lasketa valtiolliseksi kokonaisuudeksi. Tuona aikana maahan levisivät Kiinasta buddhalaisuus ja kungfutselaisuus. Pitkään niemimaan johtavina valtioina olivat Goguryeo ja Baekje, mutta liittoutuneena Kiinan Tang-dynastian kanssa Silla valloitti Baekjen 660 ja Goguryeon 668. Silla yhdisti Korean niemimaan, jota seurasi Balhaen muodostumisen jälkeen niin kutsuttu Kahden valtakunnan kausi.

Korealaisten metsästäjien haudan seinämaalaus.
Goguryeon-Tang-dynastian sota.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korean kolmen kuningaskunnan kausi Wikimedia Commonsissa
# Yi Sun-sin

Yi Sun-sinin muotokuva.
**Yi Sun-sin** (hangul: 이순신; hanja: 李舜臣; uudistettu latinisaatio: *I Sunsin*; s. 28. huhtikuuta 1545 - 16. joulukuuta 1598) oli korealainen amiraali ja sotilaskenraali, joka oli kuuluisa voitoistaan Japanin laivastoa vastaan Japanin hyökkäyksen aikana.

## Elämäkerta

### Varhainen elämä

Yi Sun-sin syntyi Soulissa 28. huhtikuuta 1545. Hänen perheensä piti pian muuttaa Asaniin Etelä-Chungcheongin maakuntaan. Vuonna 1576 sotilastutkintojen suorittamisen jälkeen Yi palveli eri armeija- ja laivastoasemilla tullakseen sotilasupseeriksi. Vaikka hänet erotettiin kahdesti väärin syytettynä kateellisten kollegoiden toimesta, vuonna 1591 hänet nimitettiin laivaston komentajaksi Jeollan maakuntaan.

Laivaston komentajana hän keskittyi miehistönsä kouluttamiseen, varusteiden ja tarvikkeiden hankkimiseen sekä kuuluisan *geobukseonin* ("kilpikonnalaiva") kehittämiseen. Kilpikonnalaivaa pidetään historian ensimmäisenä panssarilaivana. Sen yläkansi oli peitetty panssarilevyillä suojaamaan miehistöä, ja levyihin kiinnitettiin piikkejä estämään vihollisia nousemasta laivaan.

Yin valmistelujen tuloksena hänen joukkonsa, toisin kuin suurin osa Korean armeijasta, olivat valmiita taistelemaan, kun japanilaiset hyökkäsivät vuonna 1592.

### Taisteluvoitot

Yin valmistelujen seurauksena hänen joukkonsa olivat valmiina taistelemaan kun japanilaiset hyökkäsivät vuonna 1592. Yin voitot Korean rannikolla katkaisivat tehokkaasti japanilaisten joukkojen yhteydet tarvikkeisiin ja vahvistuksiin. Vuonna 1593 Yi sai komennon koko Korean laivastosta, mutta rauhanneuvotteluiden jälkeen vuonna 1597 häntä syytettiin jälleen petollisuudesta ja hänet alennettiin yksinkertaiseksi sotilaaksi. Japanilaiset aloittivat sitten toisen hyökkäyksen ja onnistuivat tuhoamaan lähes koko Korean laivaston. Yi palautettiin komentajaksi jäljellä oleville aluksille ja voitti pian Japanin laivaston, palauttaen pian Korean ylivoiman merillä.

Yi Sun-sin kuoli kun hän ajoi jahtaamaan perääntyviä japanilaisia joukkoja sodan lopuilla. Ilmeisesti häntä oltiin ammuttu hakapyssyllä.

## Lähteet