# Amisin kieli

| Amis |
| --- |
|  Amisin puhuma-alue violetilla |
| Oma nimi | pangcah |
| Tiedot |
| Alue |  Taiwan |
| Virallinen kieli |  Taiwan (kansalliskieli) |
| Puhujia | 108 200 |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | latinalaiset aakkoset |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | austronesialaiset kielet |
| Kieliryhmä | formosalaiset kielet paiwanilaiset kielet |
| ISO 639-3 | ami |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Amis** (omakielinen nimi: *pangcah*) on Kiinan tasavallassa, eli Taiwanissa, puhuttava austronesialainen kieli, joka kuuluu paiwanilaisten kielten alaryhmään. Sitä puhuu samanniminen kansa, joka on perinteisesti asunut Taiwanin itäosissa, nykyisen Hualienin piirikunnan alueella. Amis jaetaan neljään päämurteeseen: pohjoinen-, keski-, eteläamis sekä tavalong-vataan. Kielen lähin sukulaiskieli on sakizaya, josta käytetään joskus nimitystä "pohjoisamis". Sakizayan ja amisin välinen raja on häilyvä, sillä kielten puhujat ovat asuneet tiiviisti samoilla alueilla 1800-luvun lopulta lähtien. Vuonna 2007 Taiwanin valtio kuitenkin katsoi, että sakizayan puhujat ovat oma alkuperäiskansansa.

Kielen nimi mandariinikiinaksi on 阿美語 (*āmĕiyŭ*).

Amisia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan amisiksi vuonna 1997.

## Puhujamäärä ja asema

Amisit ovat Taiwanin suurin yksittäinen aboriginaaliryhmä (noin 37 % koko aboriginaaliväestöstä). Vuonna 2015 kielen puhujamääräksi arvioitiin 108 200 henkilöä. Kielen katsotaan olevan suuresta puhujamäärästä huolimatta uhanalainen. Erityisesti nuorien puhujien määrä on ollut laskussa. Puhujamäärän laskuun on vaikuttanut muutto alikehittyneeltä maaseudulta suuriin kaupunkeihin, joissa äidinkieltä ei juurikaan käytetä. Kouluissa opitaan ja käytetään kiinaa ja englantia, mutta myös jonkin verran amisia. Kouluissa opetetaan amisia etenkin pienille lapsille kielikylvyn muodossa. Kielen opiskelun yhteydessä opetetaan myös amisien kulttuuria.

Taiwanin hallitus sääti vuonna 2017 lain, jonka nojalla kaikki maassa puhuttavat alkuperäiskansojen äidinkielet ovat automaattisesti kansalliskieliä. Lain nojalla valtio myöntää tukea alkuperäiskielten edistämiseen: jokaisessa kaupungissa, jossa asuu vähintään 1500 alkuperäiskielen puhujaa, tulee olla täysipäiväinen palkattu henkilö, joka koordinoi kielen edistämistä. Lisäksi alkuperäiskieliä tulee käyttää virastoissa, kouluissa ja valtionyrityksissä, sellaisilla alueilla, joissa alkuperäiskieliä puhutaan. Ensimmäinen alkuperäiskielillä julkaistu asiakirja Taiwanissa oli amisinkielinen aloite, jolla haluttiin aloittaa kielen elvytystoimet Hualienin piirikunnassa.

Vuonna 2015 julkaistiin ensimmäinen mobiilisanakirja, joka perustui vanhoihin nahkakantisiin sanakirjoihin. Vapaaehtoisten voimin toteutetun projektin tarkoituksena oli auttaa amisien oman kielen säilymistä ennemmin kuin toimia oppimateriaalina ihan vain kielistä kiinnostuneille. Projektissa oli mukana niin amiseihin kuin muihinkin ryhmiin kuuluvia.

## Fonologia

### Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Klusiili** | p |  | t |  | k | ʡ | ʔ |
| **Affrikaatta** |  |  | ts |  |  |  |  |
| **Frikatiivi** |  | v | s |  | (ɣ) | ʜ |  |
| **Nasaali** | m |  | n |  | ŋ |  |  |
| **Tremulantti** |  |  | r |  |  |  |  |
| **Lateraali-frikatiivi** |  |  | ɮ |  |  |  |  |
| **Lateraali-tremulantti** |  |  | ɺ |  |  |  |  |
| **Approksimantti** | w |  |  | j |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Takainen |
| --- | --- | --- |
| **Suppea** | i | u |
| **Avoin** | a |

Lähde:

## Sanasto ja kielioppi

Lukusanat 1–10 amisiksi (eteläinen murre):

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cecay | tosa | tolo | sepat | lima | enem | pito | falo | siwa | polo' |

Morfologialtaan amis on melko monimutkainen ja siinä käytetään monia affikseja ilmaisemaan kieliopillisia rakenteita. Sanajärjestys on melko vapaa, mutta predikaatti sijoittuu yleensä argumenttiensa edelle. Substantiivi taipuu kolmessa sijassa: nominatiivi, genetiivi ja datiivi. Lisäksi substantiiveille on omat partikkelinsa sen perusteella, kuvaavatko ne yksittäistä henkilöä, montaa henkilöä vai jotain muuta.

## Lähteet