Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ya’an

| Ya’an |
| --- |
|  Auringonlasku Ya’anissa. |
|  Ya’anin prefektuurin sijainti Setšuanin maakunnan keskellä, alla kaupungin sijainti Kiinassa. |
|  Ya’an |
| **Koordinaatit:** 29.983°N, 103.011°E |
| Valtio | Kiina |
| Maakunta | Sichuan |
| Hallinto |  |
|  – Hallinnon tyyppi | Prefektuuritason kaupunki |
| Pinta-ala  () |  |
|  – Kokonaispinta-ala | 15 213,28 km² |
| Väkiluku (2010)  () | 1 507 258 |
|  – Väestötiheys | 99,1 as./km² |
|  – Metropolialue | 355 572 |
|  |
| www.yaan.gov.cn |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Ya’an** (kiin. 雅安市, *Yă’ān Shì*) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnassa, noin 140 kilometriä maakuntakeskus Chengdusta lounaaseen. Historiallinen kaupunki on aiemmalta nimeltään **Yazhou** ja se on tunnettu esimerkiksi villien isopandojen esiintymisalueena, silkintuotantoalueena sekä kävellen ja hevosin taitetun Vanhan teetien itäisen haaran lähtöseutuna. Prefektuurissa on useita luonnon- ja maisemansuojelualueita.

## Hallinnollinen jako

Ya’anin prefektuurin hallinnollinen jako.
Vuonna 2010 prefektuurin asukasluku oli 1,51 miljoonaa ja kaupunkikeskustan runsas 355 000. Hallinnollisesti Ya’an jakautuu kahteen kaupunkipiiriin ja kuuteen piirikuntaan. Piirikuntatason hallinnollinen jako on seuraava:

* 1. Yŭchéng Qū (雨城区), kaupunkipiiri, 355 572 as.
* 2. Míngshān Qū (名山区), kaupunkipiiri, 256 484 as.
* 3. Yíngjīng Xiàn (荥经县), piirikunta, 147 955 as.
* 4. Hànyuán Xiàn (汉源县), piirikunta, 324 408 as.
* 5. Shímián Xiàn (石棉县), piirikunta, 123 600 as.
* 6. Tiānquán Xiàn (天全县), piirikunta, 134 152 as.
* 7. Lúshān Xiàn (芦山县), piirikunta, 109 027 as.
* 8. Băoxīng Xiàn (宝兴县), piirikunta, 56 060 as.

* Vanha silta.
* Ya’an yöllä.
* Museorakennus.
* Sichuanin maataloustieteellisen yliopiston rakennus.
* Itäisen Han-dynastian ajalta (25-220 eaa.) olevan Gaoyi Que -hautamuistomerkin yksityiskohta.
* Näkymä Baoxingin piirikunnan Mupingin suurkunnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ya’an Wikimedia Commonsissa

* Blazing the Tea-horse Trail[vanhentunut linkki] (englanniksi) (tibet.cn)
# Finanssikeskus

**Finanssikeskus** (engl. *financial centre*) on maailmankaupunki, joka on kansainvälisten pankkien sekä luotto- ja rahoituslaitosten keskittymä. Finanssikeskuksessa on yleensä pörssi, jossa käydään arvopaperi-, johdannais-, valuutta- tai raaka-ainekauppaa.

## Luettelo suurimmista finanssikeskuksista

Financial District New Yorkin Lower Manhattanilla.
Vuoden 2022 lista kahdestakymmenestä suurimmasta finanssikeskuksesta Global Financial Centres Indexin mukaan:

| Sijoitus | Keskus | Arvonousua | Arvonmuutos | Muutos luokituksessa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  New York City | 763 |  |  1 |
| 2 |  Lontoo | 750 |  |  3 |
| 3 |  Hongkong | 749 |  1 |  8 |
| 4 |  Singapore | 747 |  1 |  5 |
| 5 |  San Francisco | 742 |  |  2 |
| 6 |  Chicago | 740 |  3 |  4 |
| 7 |  Los Angeles | 739 |  1 |  2 |
| 8 |  Shanghai | 738 |  2 |  1 |
| 9 |  Shenzhen | 732 |  2 |  2 |
| 10 |  Frankfurt am Main | 730 |  3 |  2 |
| 11 |  Seoul | 729 |  1 |  6 |
| 12 |  Washington, D.C. | 728 |  |  5 |
| 13 |  Geneve | 726 |  6 |  12 |
| 14 |  Dublin | 725 |  11 |  6 |
| 15 |  Pariisi | 724 |  1 |  7 |
| 16 |  Dubai | 723 |  4 |  1 |
| 17 |  Zürich | 722 |  1 |  7 |
| 18 |  Beijing | 721 |  3 |  9 |
| 19 |  Luxembourg | 720 |  2 |  8 |
| 20 |  Tokio | 719 |  1 |  6 |

## Lähteet
# Legenda

**Legenda** (latinan sanasta *legenda* ’luettava’) on eri yhteyksissä käytettävä ja eri asioita tarkoittava ilmaisu. Legendoista koostuva kirja on *legendaario*. Legendan tunnusmerkki on tarinaan sisältyvä ihme. Alun perin legenda on tarkoittanut pyhimyselämäkertaa, mutta sanaa on sittemmin käytetty kuvaamaan epäuskottavaa, epäilyttävää tai kaunisteltua tarinaa, jossa myyttisiä aineksia yhdistellään historiallisiin tosiasioihin.

## Uskonnollinen käsite

Legendan alkuperäinen merkitys on pyhimyksen elämää käsittelevä liturginen lukukappale, myöhemmin pyhimyksestä kertova taru, jossa keskeisessä osassa ovat kyseisen henkilön tekemät ihmeteot eli miraakkelit. Alkujaan legendat oli siis tarkoitettu kirkossa luettaviksi, mutta uskon­puhdistuksessa ne torjuttiin pyhäinpalvonnan mukana. Myöhemmin ne on jälleen nostettu arvoon taideteoksina.

Pyhimysten mukaan legendat jaotellaan tyyppeihin:

1. *Passio* eli mysteerilegenda, näytelmämuotoinen kertomus tulevan pyhimyksen kärsimyksistä
2. *Vita* eli tunnustajalegenda, eri osista koostuva kertomus pyhimyksestä, jota kunnioitetaan ihmetekojensa takia
3. *Apostolilegenda*, kertomus marttyyrikuolemaan päättyvästä lähetysmatkasta
4. *Apokryfilegenda*, apokryfisiin evankeliumeihin perustuva kertomus Raamatun henkilöstä
5. *Inventio*, pyhäinjäännösten löytymisestä kertova legenda, jossa *translaatio* kertoo jäännösten siirtämisestä pyhään paikkaan
6. *Miraculum* (miraakkeli), pyhimyksen kuolemanjälkeisiä vaiheita kuvaava tarina, joka osoittaa, miten pyhimys vaikuttaa elävien ihmisten keskuudessa ihmeteoilla.

Legendarunot ovat suomalaisen kansanperinteen muinaisrunoja. Suomessa tunnettuja legendarunoja ovat muun muassa Jeesuksen elämästä ja Neitsyt Mariasta kertova sikermä *Luojan virsi*, inkeriläinen *Silta ja kirkko* ja Piispa Henrikiä käsittelevä *Piispa Henrikin surmavirsi*. Kaksi edellistä ovat saaneet aiheensa kristillisen kulttuurin myötä tulleista legendoista ja apokryfisistä tarinoista, kun taas viimeinen on ilmeisesti pääosin kotoperäinen. Eino Leinon teos *Helkavirret* edustaa uudempia legendarunoja.

## Nykykäytössä

Legenda-sanaa on ruvettu käyttämään kaunistelluista tai ihannoivista kertomuksista, myöhemmin myös merkityksessä *perätön juttu, pötypuhe* (muun muassa ”urbaani legenda”). Toisaalta varsinkin urheilukielessä on tavallaan palattu alkuperäiseen merkitykseen: ”legendalla” tarkoitetaan jostakin maineikkaasta suorituksesta tai henkilöstä kertovaa tarinaa, joka on tosi (tai ainakin totena pidetty) mutta sisältönsä takia ”tarunomainen”. Sitten sanaa on ryhdytty käyttämään myös ihmisestä, josta kerrotaan sellaisia, etenkin ilmaisuissa ”elävä legenda” ja ”legenda jo eläessään” esimerkkinä Elvis.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Järvinen, Irma-Riitta (toim.): *Legendat: Kansankertomuksia Suomesta ja Karjalasta*.  (Folklore-sarja)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1981.  ISBN 951-717-242-7

## Aiheesta muualla

* Legendarunot. Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden laitos. Web Archive 2012.
# Vietnamilaiset

| người Việt Vietnamilaiset |
| --- |
|  |
| Väkiluku | 77 000 000 |
| Asuinalueet |  Vietnam 74 000 000 (2008 arvio.)  Yhdysvallat 1 642 950
  Kambodža 600 000  Ranska 250 000  Kiinan tasavalta 120 000 - 200 000  Australia 174 200  Kanada 151 410  Laos 100 000  Malesia 87 000  Saksa 83 526  Britannia 55 000-70 000  Tšekki 60 931  Puola 45 000  Japani 41 136  Venäjä 36 225  Kiina30 000  Filippiinit 27 600  Thaimaa 19 876  Norja 18 333  Alankomaat 18 000  Suomi 4 000  Bulgaria 1 500 |
| Kielet | vietnamin kieli |
| Uskonnot | buddhalaisuus (mahajana) taolaisuus, konfutselaisuus roomalaiskatolisuus, Hoa Hao, Cao Đài, protestantismi |
| Infobox OK |

**Vietnamilaiset** ovat alun perin Vietnamista ja eteläisestä Kiinasta kotoisin oleva etninen ryhmä. He muodostavat Vietnamin pääväestön (86 %) ja Kiinassa yhden vähemmistöryhmistä. Vaikka Vietnam sijaitsee maantieteellisesti Kaakkois-Aasiassa, vietnamilaisten kulttuuriin on aikojen saatossa tullut paljon kiinalaisia vaikutteita. Vietnamilaisia on yhteensä maailmassa 75 miljoonaa. Useimmat vietnamilaiset puhuvat äidinkielenään vietnamia ja ovat joko mahayana-buddhalaisia tai kungfutselaisia.

## Diaspora

Moni vietnamilainen on muuttanut pois kotimaastaan monista mahdollisista syistä. Slovakiassa vietnamilaiset ovat yksi maan neljästätoista virallisesta vähemmistöetnisyydestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# De facto

**De facto** on latinankielinen käsite, joka tarkoittaa ”käytännössä”, ”yleisesti” tai ”todellisuudessa”, yleensä *de juren* (”lain mukaan”) vastakohtana. Asiat, jotka ovat *de facto*, yleensä kehittyvät autonomisesti, ilman erillistä standardin, lain, säännön tai sopimuksen tekoa.

Lakiteknisesti *de jure* tarkoittaa mitä laki sanoo, *de facto* tarkoittaa mitä käytännössä tapahtuu.

## De facto -standardi

Kun uusia tuotteita halutaan käyttöön nopeammin kuin niitä ehditään standardoida, syntyy yleensä *de facto* -standardi. Tällainen käytännön standardi on yleensä saavuttanut hallitsevan markkinaosuuden, ja sitä aletaan usein käyttää myös muiden valmistajien vastaaviin tuotteisiin. Tämän kaltaiset toteutustavat ovatkin levinneet ainoastaan kaupallisista syistä, eivätkä välttämättä ole teknisesti parhaita mahdollisia ratkaisuja. Tyypillisiä *de facto* -standardien luojia ovat yritykset.

Tunnetuimpia *de facto* -standardeja ovat muun muassa IBM PC, VHS ja TCP/IP.

*De jure* -standardit voivat poiketa de factoista, esimerkiksi Yhdysvalloissa pituusmittana metri (kilometri) on *de jure* -standardi, mutta silti maili (=1609,344 m) on yhä de facto -standardi.

*Katso myös: Teollisuusstandardi*
## Tekniset standardit

Tekniset standardit ovat usein vapaaehtoisia (kuten ISO 9000), mutta voivat olla myös valtion ja lain normeilla valvottuja kuten vedenlaatu. Termiä *de facto -standardi* voidaan käyttää molemmissa.

## De facto -vallanpitäjät

Valtionpäämiehen asema on yleensä määritelty laissa, eli se on *de jure*. Vallanpitäjien asema voi silti olla myös *de facto*, etenkin jos he ovat nousseet valtaan laittomin menetelmin. Esimerkiksi Chilessä Augusto Pinochet nousi valtaan sotilasvallankaappauksen avulla, ja oli siten valtionpäämies *de facto*. Myöhemmin hän virallisti asemansa. Deng Xiaoping toimi Kiinan kansantasavallan *de facto* -valtionpäämiehenä parikymmentä vuotta, vaikka ei ollut koskaan muodollisesti maan päämies.

## Baltian maiden tunnustaminen

Kun Baltian maat itsenäistyivät Neuvostoliiton romahdettua 1990-luvun alussa, useimmat maat tunnustivat niiden itsenäisyyden *de jure*. Suomi ei kuitenkaan tehnyt näin. Presidentti Mauno Koiviston kannanoton mukaan Suomi oli tunnustanut Baltian maat osaksi Neuvostoliittoa vain *de facto*, ja siksi niille ensimmäisen maailmansodan jälkeen annetut *de jure* -tunnustukset olivat edelleen voimassa.

## Lähteet
# Tianjinin murre

**Tianjinin murre** on mandariinikiinan Tianjinissä puhuttava murre, joka kuuluu mandariinikiinan Jilu-murteisiin. Huolimatta Tianjinin ja Pekingin läheisyydestä Tianjinin murre eroaa huomattavasti, joskaan ei kovin suuresti, Pekingin murteesta.

## Äänteet

Mandariinikiinan retrofleksit *zh ch sh* /ʈʂ ʈʂʰ ʂ/ ääntyvät Tianjinin murteessa useimmissa tapauksissa alveolaareina *z c s* [ts tsʰ s]; joissakin sanoissa retrofleksinen ääntämys on kuitenkin yleisempi. Retrofleksien ja alveolaarien jakauma on perua keskikiinasta. Retrofleksien käytön ja puhujan koulutustason on arveltu korreloivan. Tavunalkaja *r* /ʐ/ ääntyy useimmissa sanoissa *y* [j]; toisaalta *yong* /i̯ʊŋ/ -tavu ääntyy päinvastoin *rong* [ʐʊŋ] sanoissa 拥庸雍傭永泳涌勇用佣.

Alukkeettomat tavut *ai an ang ao e en ou* [aɪ̯ an ɑŋ ɑʊ̯ ɤ ən ɤʊ̯] ääntyvät joskus *n* [n] -alkuisina. Vanhempien puhujien on raportoitu käyttävän sen lisäksi joissakin sanoissa [ŋ]-aluketta. Tavunalkuinen *w* /w/ ääntyy /v/, paitsi jos se esiintyy yksinään tai sitä seuraa toinen suppea takavokaali, kuten sanoissa *wu* [u] tai *wo* [u̯ɔ].

Tianjinin murteen toonit eroavat standardiääntämyksestä seuraavasti:

|  | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standardi | ˥ (55) | ˧˥ (35) | ˨˩˦ (214) | ˥˩ (51) |
| Tianjin | ˨˩ (21) | ˦˥ (45) | ˨˦ (24) | ˥˧ (53) |

## Lähteet
# Jin-kiina

| Jin |
| --- |
|  |
| Tiedot |
| Alue | Kiina |
| Puhujia | 45 000 000 |
| Kirjaimisto | kiinalainen |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | sinotiibetiläiset kielet |
| Kieliryhmä | siniittiset kielet |
| ISO 639-3 | cjy |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Jin** eli **jinyu** (yksink.: 晋语; perint.: 晉語; pinyin: *jìnyǔ*) on siniittinen kieli, jota puhutaan erityisesti Shanxin, Sisä-Mongolian ja Shaanxin maakunnissa Pohjois-Kiinassa. Sitä pidettiin ennen mandariinikiinan murteena, mutta nykyisin se luokitellaan yleisesti erilliseksi kiinan variantiksi. Vuonna 1995 jiniä puhui äidinkielenään 45 miljoonaa ihmistä.

## Lähteet

NäytäSiniittiset kielet

* mandariinikiina
* jin-kiina
* wu-kiina
* huizhou-kiina
* gan-kiina
* xiang-kiina
* min-kiina
* hakka-kiina
* kantoninkiina
* dungaani
# Huizhou-kiina

| Huizhou-kiina |
| --- |
|  Huizhoun puhuma-alue |
| Oma nimi | 徽州话 |
| Tiedot |
| Alue | Anhui, Kiina |
| Kirjaimisto | kiinalaiset kirjoitusmerkit |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | sinotiibetiläiset kielet |
| Kieliryhmä | siniittiset kielet |
| ISO 639-3 | czh |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Huizhou** (omakielinen nimi: 徽州话) on siniittinen kieli, jota puhutaan Kiinassa, Anhuin provinssin eteläosissa. Puhuma-alue on omaleimainen alue kielen lisäksi myös kulttuurin ja historian perusteella.

Kielen katsotaan olevan elinvoimainen ja se jakautuu viiteen päämurteeseen. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat muun muassa xiang-kiina.

Kieltä kirjoitetaan kiinalaisin kirjoitusmerkein (sekä perinteisin että yksinkertaistetuin). Raamatun, tai sen osien, käännöksestä huizhouksi ei ole tarkkaa tietoa.

## Lähteet
# Malaijin kreolit

**Malajin kreolit** ovat kreolikieliä, joiden superstraattina on malaiji. Maantieteellisesti ne sijoittuvat pääsääntöisesti Indonesian itäosiin. Näille kielille yhteisiä piirteitä ovat mm. saman preposition (yleensä *sama*) käyttö sekä suoran että epäsuoran objektin kanssa sekä demonstratiivipronominien *inu* (tämä) ja *itu* (tuo) lyhentäminen substantiivin edessä.

Yksittäisiä kreolikieliä on 14:

* Betawian malaiji
* Peranakanin indonesia
* Malakan kreolimalaiji
* Ambonin malaiji
* Babamalaiji
* Balin malaiji
* Bandan malaiji
* Kookossaarten malaiji
* Kupangin malaiji
* Larantukan malaiji
* Manadon malaiji
* Pohjois-Molukkien malaiji
* Papuan malaiji
* Sri Lankan kreolimalaiji

## Lähteet
# Sichuanin-yi

| Sichuanin-yi |
| --- |
| Muu nimi | nuosu, pohjois-yi |
| Tiedot |
| Alue |  Kiina |
| Puhujia | 2 miljoonaa (2000) |
| Kirjaimisto | yiläinen |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | sinotiibetiläiset kielet |
| Kieliryhmä | tiibetiläis-burmalaiset kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-1 | ii |
| ISO 639-2 | iii |
| ISO 639-3 | iii |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Sichuanin-yi** eli **pohjois-yi** on tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhutaan Kiinassa Sichuanin provinssissa ja Yunnanin provinssin pohjoisosassa. Sitä puhui vuonna 2000 äidinkielenään kaksi miljoonaa ihmistä. Se on puhutuin Kiinan yi-kansan puhumista niin sanotuista yi-kielistä.

## Lähteet
# Katšinin kieli

| Katšin |
| --- |
| Muu nimi | jingpho |
| Tiedot |
| Alue |  Myanmar  Kiina |
| Puhujia | 940 000 |
| Kirjaimisto | latinalainen |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | sinotiibetiläiset kielet |
| Kieliryhmä | tiibetiläis-burmalaiset kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-2 | kac |
| ISO 639-3 | kac |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Katšin** on tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhutaan Myanmarissa Kachinin osavaltiossa ja Kiinassa Yunnanin provinssissa. Sen läheisimmät sukulaiskielet ovat Myanmarissa puhuttu taman ja Intiassa puhuttu singpho.

Katšinia puhuu äidinkielenään Myanmarissa 900 000 ja Kiinassa 40 000 ihmistä.

## Lähteet
# Tubalarit

**Tubalarit** ovat Venäjällä Altain tasavallassa asuva kansanryhmä, joka puhuu altain kielen pohjoismurteisiin kuuluvaa tubaa. Neuvostoaikana heitä pidettiin altailaisina. Nykyään heillä on laissa tunnustettu Venäjän vähälukuisen alkuperäiskansan asema.

Tubalarit asuvat Altain tasavallan koillisosassa Turotšakin, Tšojan ja Maiman piireissä. Vuonna 1989 heitä arvioitiin olleen yli 4 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa, jossa tubalarit rekisteröitiin erillisenä kansana, heitä laskettiin olevan 1 600 henkeä. Tuban kieltä ilmoitti osaavansa 436 henkeä. Altain tasavallan tubalareista 99,8 % puhuu venäjää, 26,6 % tubaa ja 17,6 % altaita.

Tuban murteella tai kielellä on välittävä asema altain etelä- ja pohjoismurteiden välillä. Nykyään ryhmä on kuitenkin hyvin pitkälti venäläistynyt. Äidinkieltä puhuvat vain vanhukset, kun taas nuoriso käyttää venäjää. Tubalarien venäläistymiseen on vaikuttanut 1960-luvulla alkanut ”perspektiivittömien kylien” lakkauttaminen sekä perinteiset elinkeinot hävittänyt metsien raiskaaminen.

## Katso myös

* Altailaiset
* Altain kieli

## Lähteet
# Karahanid-uiguurin kieli

**Karahanid-uiguurin kieli** on yksi Keski-Aasian ja Kazakstanin alueella 1000–1200-luvulla käytetyn turkkilaisen kirjakielen nimityksistä. Muita nimityksiä ovat *itäturkkilainen, oguusilais-kiptšakkilainen, uiguurilais-kiptšakkilainen, karluk-horezmin, karluk-uiguurin, karahanid-kašgarin* sekä *muinaisturkkilainen kieli*.

Muinaisuiguurista poiketen karahanid-uiguuri kuuluu turkkilaisten kielten karlukkilaiseen ryhmään. Suurin osa sen muistomerkeistä on kirjoitettu uiguurilaisella kirjaimistolla. Sen ohella on käytetty arabialaista aakkostoa, Brahmi-kirjoitusta sekä turkkilaista riimukirjoitusta.

## Lähteet

* *Jazyki mira: Tjurkskije jazyki*, s. 64–75.  Moskva:  Indrik, 1997.  ISBN 5-85759-061-2
# Salaarin kieli

| Salaari |
| --- |
|  |
| Oma nimi | salarcha سالارچا (sālārčā) |
| Muu nimi | Salari |
| Tiedot |
| Alue | Kiina (Qinghai, Gansu, Xinjiang) |
| Puhujia | 35 000 |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | latinalainen (virallinen) arabialainen (perinteinen, yhä käytössä) |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | turkkilaiset kielet |
| Kieliryhmä | oghuzkielet |
| ISO 639-3 | slr |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Salaari** on salaarien puhuma turkkilaisten kielten kuuluva kieli, joka kuuluu oghuzkieliin. Sitä puhutaan Kiinaan kuuluvissa Qinghain ja Gansun provinsseissa sekä Xinjiangin autonomisessa provinssissa. Salaareja on yli 100 000, mutta vain noin kolmasosa heistä puhuu salaarin kieltä.

Salaarin kieli jakaantuu kahteen murreryhmään. Näistä toinen on saanut vaikutteita tiibetistä ja kiinalaisista kielistä, toinen puolestaan uiguurin ja kazakin kielistä.

## Lähteet

Turkkilaiset kielet

* azeri
* baškiiri
* dolgaani
* gagauzi
* hakassi
* haladži
* jakuutti
* karaiimi
* karakalpakki
* karatšai-balkaari
* kaškai
* kazakki
* krimintataari
* kumykki
* nogai
* salaari
* šoori
* tataari
* tofa
* tšuvassi
* turkki
* turkmeeni
* tuva
* uiguuri
* uzbekki
# Khowarin kieli

**Khowarin kieli** on Pakistanin pohjoisosassa entisen Chitralin ruhtinaskunnan alueella asuvien khojen puhuma dardilainen kieli. Erillisiä puhujaryhmiä on myös Afganistanissa ja Intiassa sekä yksittäisiä puhujia Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Vuonna 1992 kielen puhujia arvioitiin olevan yhteensä noin 250 000 henkeä.

Khowar kuuluu dardilaisten kielten keskisen ryhmän pohjoiseen alaryhmään. Viime aikoihin saakka se oli ainoastaan yhteisön suullisen kanssakäymisen väline. Hiljattainmilloin? on alettu julkaista tekstejä urduun perustuvalla kirjoitusjärjestelmällä. Khowar toimii myös Chitralin muiden kielten puhujien yhteisenä kommunikaatiovälineenä. Sitä kutsutaankin usein *chitralin kieleksi*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khowarin kieli Wikimedia Commonsissa
# Insead

INSAED Blue Ocean Strategy Institute. Sisäänkäynti Fontainebleaussa.
**Insead** on kansainvälinen kauppakorkeakoulu ja tutkimuslaitos, jolla on MBA-ohjelma. Inseadilla on toimipisteet Fontainebleaussa Ranskassa, Singaporessa ja Abu Dhabissa. Nimi Insead on lyhenne sen vanhasta nimestä *Institut Européen d'Administration des Affaires*. Koulu tarjoaa vuoden mittaista täysipäiväistä Master of Business Administration (MBA) -koulutusta, executive MBA -ohjelman, tohtorinkoulutusta ja laajoja kursseja yritysjohdolle.

Oppilaitos on perustettu 1957 Fontainebleaussa, ja sen koulutuksen on käynyt yli 36 000 opiskelijaa 160 maasta. Insead on strategisessa yhteistyössä yhdysvaltalaisen Wharton Schoolin kanssa.

## Aiheesta muualla

* Insead
* Alumniyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
# Rahoitusmarkkinat

**Rahoitusmarkkinat** eli **finanssimarkkinat** tarjoavat rahoitusta erilaisiin rahoitustarpeisiin. Rahoitusjärjestelmän tehtävä kansantalouden kannalta on välittää rahoitusta ylijäämäisiltä taloudellisilta toimijoilta alijäämäisille siten, että pääomaresurssit olisivat mahdollisimman tehokkaassa ja kannattavassa käytössä. Ylijäämäsektoriin kuuluvat tyypillisesti kotitaloudet ja alijäämäsektoriin yritykset. Rahoitusmarkkinat ovat kapitalismiin ja markkinatalouteen perustuvan kansantalouden kulmakivi. Rahoitusmarkkinat koostuvat useista erilaisista markkinoista.

Rahoitusmarkkinoiden tehtävänä on:

1. **Varojen allokointi Eli rahoituksen välittäminen mahdollisimman tehokkaasti yli- ja alijäämäsektorin välillä. Tämä voi tapahtua joko epäsuoraan "rahoitusvälikäsien" kuten pankkien kautta tai suoraan esimerkiksi osakkeiden tai joukkovelkakirjalainojen liikkeelle laskuna. Rahoitusmarkkinoita voidaan pitää allokatiivisesti tehokkaina, mikäli investoinnit saavat tarvitsemansa rahoituksen mahdollisimman pienillä kustannuksilla ja viiveettä.
2. **Informaation välittäminen Informatiivisesti tehokkailla markkinoilla uusi tieto heijastuu arvopapereiden hintoihin välittömästi ja oikean suuruisena. Markkinoilla toimivat sijoittajat ovat myös aktiivisesti ajan tasalla eri sijoituskohteiden tuotto- ja riskiprofiileista.
3. **Rahoitussopimusten likviditeetin parantaminen Sijoituskohteen realisoinnin helppous on tyypillisesti tärkeää taloudellisille toimijoille. Likvideillä rahoitusmarkkinoilla sijoituskohteen tai omaisuuserän muuttaminen rahaksi on kohtuullisen edullista, helppoa ja nopeaa.
4. **Riskin hajauttaminen Rahoitusmarkkinat mahdollistavat riskin ajallisen ja määrällisen hajauttamisen.

Lisäksi myös maksuvälineiden luonti sekä maksunvälityspalvelut ovat tärkeitä. Näiden toimintojen ylläpito edellyttää infrastruktuuria, joka käsittää järjestelmän maksujen välitykseen ja selvittämiseen (engl. *Clearing*) maksuvälineillä. Lisäksi tarvitaan järjestelmä pääomamarkkinatapahtumien selvittämiseksi (engl. *Settlement*), johon kuuluvat: osakkeet, joukkovelkakirjalainat ja johdannaisinstrumentit.

## Erilaisia rahoitusmarkkinoita

* pääomamarkkinat (markkinat rahallisen pääoman keräämiseksi erilaisilla rahoitusinstrumenteilla)
	+ arvopaperimarkkinat (markkinat arvopapereille)
		- osakemarkkinat (markkinat osakkeille)
		- velkakirjamarkkinat (markkinat velkakirjoille: debentuureille ja obligaatioille)
* valuuttamarkkinat (markkinat valuutoille ulkomaankauppaa varten)
* johdannaismarkkinat (markkinat riskiä siirtäville instrumenteille, joiden arvo perustuu johonkin toiseen muuttujaan)
	+ futuurimarkkinat (markkinat futuureille)
	+ optiomarkkinat (markkinat optioille)
* rahamarkkinat (markkinat rahoituslaitosten likviditeettiä parantavalle lyhytaikaiselle rahoitukselle)
	+ pankkien väliset markkinat (markkinat rahan lainaamiseksi pankkien kesken)

## Katso myös

* Markkinoiden tehokkuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rahoitusmarkkinat Wikimedia Commonsissa