Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssi

Kiinan kansan neuvoa-antavan poliittisen konferenssin tunnus
**Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssi** (kiin.: 中国人民政治协商会议; pinyin: *Zhōngguó rénmín zhèngzhì xiéshāng huìyì*) on Kiinan kansantasavallan parlamentin epävirallinen ”ylähuone”. Sillä ei ole varsinaisia poliittisia oikeuksia, vaan se toimii eräänlaisena taustatukena Kiinan kansankongressille esitellen tälle omia lakiehdotuksiaan. Alun perin se perustettiin kansanrintamaksi, jolla pyrittiin saamaan tukea muilta kuin kommunistien kannattajilta. Nykyään kaikki konferenssin yli 2 200 jäsentä nimittää Kiinan kommunistinen puolue; jäsenet koostuvat muun muassa julkisuuden henkilöistä, poliitikoista ja asiantuntijoista. Konferenssi kokoontuu samaan vuoden aikana kuin kansankongressi.

## Historia

Konferenssi perustettiin 1945 sisällissodassa olleiden kommunistien ja Guomindangin välille neuvotteluelimeksi, ja se kokoontui ensimmäisen kerran 11.–31. tammikuuta 1946. Sisällissodan päätyttyä 1949, konferenssi toimi ensimmäiset vuodet lainsäädäntövallanpitäjänä, kunnes perustuslain muutos 1954 antoi kyseisen vallan kansankongressille. Tuon jälkeen konferenssi on päätynyt nykyiseen seremonialliseen rooliin. Muun muassa Kiinan viimeinen keisari Pu Yi ja Sun Yat-senin vaimo Song Qingling toimivat sen jäseninä.

## Puheenjohtajat

1. Mao Zedong (1949–1954)
2. Zhou Enlai (1954–1976)
3. Deng Xiaoping (1978–1983)
4. Deng Yingchao (1983–1988)
5. Li Xiannian (1988–1992)
6. Li Ruihuan (1993–2003)
7. Jia Qinglin (2003–2013)
8. Yu Zhengsheng (2013–2018)
9. Wang Yang (2018–2023)
10. Wang Huning (2023–)

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut (kiinaksi)
* The National Committee of the Chinese People's Political Consultative Conference (englanniksi)
# Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaan

Ohessa seuraa taulukkomuotoinen **luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä**.

Pinta-alat on annettu neliökilometreinä. Osuus Kiinan kokonaispinta-alasta on esitetty prosentteina. Koska tiedot Kiinan maakunta-tason alueiden pinta-aloista vaihtelevat lähteestä toiseen (jopa 10 % luokkaa), alla oleva taulukko on suuntaa antava.

| Sijoitus | Hallinnollinen alue | Pinta-ala (km2) | Osuus Kiinan pinta-alasta (%) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | **Kiina** | **&&&&&&&&09508062.&&&&009 508 062** | 100,00 |  |
| 1 | Sinkiang | &&&&&&&&01664897.&&&&001 664 897 | 17,5 |  |
| 2 | Tiibet | &&&&&&&&01202072.&&&&001 202 072 | 12,6 |  |
| 3 | Sisä-Mongolia | &&&&&&&&01145121.&&&&001 145 121 | 12,0 |  |
| 4 | Qinghai | &&&&&&&&&0717481.&&&&00717 481 | 7,5 |  |
| 5 | Sichuan | &&&&&&&&&0484056.&&&&00484 056 | 5,1 |  |
| 6 | Heilongjiang | &&&&&&&&&0452645.&&&&00452 645 | 4,8 |  |
| 7 | Gansu | &&&&&&&&&0404091.&&&&00404 091 | 4,2 |  |
| 8 | Yunnan | &&&&&&&&&0383194.&&&&00383 194 | 4,0 |  |
| 9 | Guangxi | &&&&&&&&&0237558.&&&&00237 558 | 2,3 |  |
| 10 | Hunan | &&&&&&&&&0211855.&&&&00211 855 | 2,2 |  |
| 11 | Shaanxi | &&&&&&&&&0205795.&&&&00205 795 | 2,2 |  |
| 12 | Jilin | &&&&&&&&&0191124.&&&&00191 124 | 2,0 |  |
| 13 | Hebei | &&&&&&&&&0188434.&&&&00188 434 | 2,0 |  |
| 14 | Hubei | &&&&&&&&&0185888.&&&&00185 888 | 2,0 |  |
| 15 | Guangdong | &&&&&&&&&0179813.&&&&00179 813 | 1,9 |  |
| 16 | Guizhou | &&&&&&&&&0176152.&&&&00176 152 | 1,9 |  |
| 17 | Jiangxi | &&&&&&&&&0166894.&&&&00166 894 | 1,7 |  |
| 18 | Henan | &&&&&&&&&0165536.&&&&00165 536 | 1,7 |  |
| 19 | Shandong | &&&&&&&&&0157126.&&&&00157 126 | 1,7 |  |
| 20 | Shanxi | &&&&&&&&&0156711.&&&&00156 711 | 1,6 |  |
| 21 | Liaoning | &&&&&&&&&0148064.&&&&00148 064 | 1,6 |  |
| 22 | Anhui | &&&&&&&&&0140126.&&&&00140 126 | 1,5 |  |
| 23 | Fujian | &&&&&&&&&0124016.&&&&00124 016 | 1,3 |  |
| 24 | Jiangsu | &&&&&&&&&0106742.&&&&00106 742 | 1,1 |  |
| 25 | Zhejiang | &&&&&&&&&0105397.&&&&00105 397 | 1,1 |  |
| 26 | Chongqing | &&&&&&&&&&082269.&&&&0082 269 | 0,87 |  |
| 27 | Ningxia | &&&&&&&&&&051954.&&&&0051 954 | 0,55 |  |
| 28 | Hainan | &&&&&&&&&&035354.&&&&0035 354 | 0,37 |  |
| 29 | Peking | &&&&&&&&&&016411.&&&&0016 411 | 0,17 |  |
| 30 | Tianjin | &&&&&&&&&&011917.&&&&0011 917 | 0,13 |  |
| 31 | Shanghai | &&&&&&&&&&&08239.&&&&008 239 | 0,087 |  |
| 32 | Hongkong | &&&&&&&&&&&01101.&&&&001 101 | 0,012 |  |
| 33 | Macao | &&&&&&&&&&&&&030.030000030,3 | 0,00032 |  |

## Katso myös

* Kiinan alueellinen hallinto
* Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista väkiluvun mukaan
* Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista väestötiheyden mukaan

## Lähteet
# Kokonaishedelmällisyysluku

Kartta maista kokonaishedelmällisyyden mukaan vuonna 2020.
**Kokonaishedelmällisyysluku** eli **hedelmällisyysluku** on lapsiluvun odote eli lapsimäärä, jonka naiset keskimäärin saavat elinaikanaan. Arviossa oletetaan, että kussakin iässä he synnyttävät yhtä usein kuin sen ikäiset naiset synnyttivät arviota tehtäessä.

Kokonaishedelmällisyysluku ja sen kehittyminen ovat tärkeitä arvoja muun muassa väestöennustuksia suunniteltaessa. Kokonaishedelmällisyysluvun pitää olla vähintään yli väestön nettouusiutumisluvun eli 2,1, jotta väestö uusiutuisi ja väestösuhteet pysyisivät tasapainossa. Nykyään teollisuusmaista vain Israel saavuttaa tämän luvun; kaikki muut teollisuusmaat jäävät nettouusiutumisluvun alle. Suomen kokonaishedelmällisyysluku vuonna 2023 oli 1,26.

Myös osa teollistuneista kehitysmaista kuten Thaimaa, Kiina, Vietnam, Iran, Kuuba, Brasilia, Uruguay, Tunisia, Turkki, Algeria ja Sri Lanka alittavat nettouusiutumistason eli arvon 2,1. Kokonaishedelmällisyysluvun pitkään ollessa alle nettouusiutumistason maan väestö alkaa ikääntymään ja lopulta vähenemään ilman siirtolaisuutta.

On esitetty arvioita joiden mukaan teollisuusmaiden syntyvyys alkaisi nousemaan väestön sopeuduttua uudenlaiseen elinympäristöönsä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valkoihoisen väestön hedelmällisyysluku on noussut 1980-luvun alun 1,6:sta 1,9:ään ja Ranskassa koko väestön keskuudessa 1990-luvun alun 1,66:sta yli kahteen. Syntyvyys on ollut nousussa myös Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.

## Suomi

*Pääartikkeli: Suomen syntyvyyskehityksen lasku*
Professori Anna Rotkirchin mukaan syynä syntyvyyden nopeaan laskuun 2010-luvun Suomessa on miesten nopea syrjäytyminen, joka alkaa jo koulussa. 2000-luvulla syntyneiden määrä on seurannut 25–34-vuotiaiden miesten työllisyysastetta ja siten romahtanut 2010-luvulla. Pienituloisten osuus 25–34-vuotiaista miehistä nousi nopeasti yhdeksästä 18 prosenttiin, mutta osuus naisista laski alle 10 prosentin. Myös maksuhäiriöt ja matala koulutus ovat paljon yleisempiä miehillä, ja syrjäytyneet miehet syrjäytyvät usein lisääntymisestäkin. Koulutetuista 40–45-vuotiaista miehistä lapsettomia on 22 %, vain perusasteen suorittaneista 35 % ja kaikista 40–45-vuotiaista naisista vain 20 %. Vain pari prosenttia miehistä tulee vielä myöhemmin isäksi. Kouluttamattomatkin miehet haluaisivat lapsia mutta eivät saa. Jos tyttöjen koulutulokset olisivat yhtä huonoja kuin poikien nykyään, Rotkirchin mukaan "sitä pidettäisiin kansallisena skandaalina."

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* World Factbook table of Total Fertility Rate ordered by country rank (Arkistoitu – Internet Archive)
* Population Reference Bureau Glossary of Population Terms (Arkistoitu – Internet Archive)
* Java Simulation of Total Fertility
* Java Simulation of Population Dynamics
* How Fertility Changes Across Immigrant Generations
* Kokonaishedelmällisyysluku, 1776-2022 (Suomessa) Tilastokeskus.fi.
# Dongit

| Dongit |
| --- |
| Väkiluku |  Kiina 2 960 293 |
| **Merkittävät asuinalueet**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Guizhou |  |  |
| Hunan |  |  |
| Guangxi |  |  |

 |
| Kielet | dong, kiina |
| Infobox OK |

**Dongit** (kiin.: 侗族; pinyin: *Dòngzú*) ovat yksi Kiinan virallisesti tunnustamista 55 etnisestä vähemmistöryhmästä. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan heitä oli yhteensä 2 960 293, ja he asuvat pääasiassa Guizhoun ja Hunanin provinsseissa sekä Guangxin autonomisella alueella. Dongin kieli kuuluu thailaisiin kieliin.

## Historia

Donginainen perinteisessä asussa.
Dongin ja zhuangin kielien samankaltaisuuksien perusteella on päätelty, että molemmat ryhmät polveutuvat samasta kantaryhmästä. Kokonaan omana ryhmänään dongit ilmaantuivat historiankirjoihin 900-luvulla Song-dynastian aikana. Nykyisille alueilleen he muuttivat 1200-luvulla mongolien hyökkäyksien sinne ajamana. Kiinan kommunistihallinto loi pyrkiessään parantamaan valtion suhteita suurempiin vähemmistöihin dongille vuonna 1958 latinalaisiin aakkosiin perustuneen kirjaimiston, mutta sen käyttö jäi vähäiseksi. Dongit ovat pohjoisimmilla asuinalueillaan sekoittuneet voimakkaasti han-kiinalaisiin, kun taas etelässä he ovat säilyttäneet omaleimaisuutensa paremmin.

## Kulttuuri

Dongien rakentama silta.
Vaikka osa dongien asutuksista ylittääkin useamman tuhannen asukkaan rajan, suurin osa heistä asuu parinkymmenen talon kylissä. Talot ovat tavallisesti kaksikerroksisia yläkerroksen toimiessa perheen asuinalueena. Alakerros toimii puolestaan varastona esimerkiksi polttopuulle sekä karjan suojana. Talojen ohella tavallisia dongien rakennelmia ovat kivestä rakennetut ja tiilikatoin katetut sillat. Dongit ovat maanviljelijöitä, ja he kasvattavat esimerkiksi tupakkaa ja puuvillaa, jota myydään muualle muiden tuotteiden vastineeksi. Omaan käyttöönsä he kasvattavat myös vehnää, maissia ja riisiä. Dongit viljelevät tavallisesti vuoristolaaksoja, kun taas ylempiä rinteitä viljelevät samoilla alueilla miaot.

Suurin osa dongeista harjoittaa edelleen perinteistä animistista uskontoaan. Kiinan hallinto pyrki kitkemään perinteisen uskon harjoituksen kulttuurivallankumouksen aikana, mutta sen päätyttyä uskonnon harjoittamista jatkettiin edelleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dongit Wikimedia Commonsissa