Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jinot

| Jinot |
| --- |
| Väkiluku |  Kiina 20 899 |
| **Merkittävät asuinalueet**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Yunnan |  |  |

 |
| Kielet | jino |
| Infobox OK |

**Jinot** ovat virallisesti tunnustettu etninen ryhmä Kiinassa. Määrällisesti he lukeutuvat maan pienimpiin vähemmistöihin ja heitä oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan yhteensä 20 899. Suurin osa heistä asuu Jinghongin piirikuntatason kaupungissa Xishuangbannan autonomisessa prefektuurissa Yunnanin maakunnassa hieman Laosin vastaisesta rajasta pohjoiseen. Jinon kieli on sukua yille ja burmalle.

## Historia

Valokuva jinojuhlasta.
Jinojen ja heidän dai-naapuriensa suullisen perinteen mukaan heidän edeltäjänsä muuttivat nykyisille alueilleen vuosisatoja sitten. He olivat ensin taiden alaisuudessa ja han-kiinalaisten valta alkoi ulottua alueelle 1300-luvulla. Kiinalaisissa lähteissä jinot mainitaan ensimmäisen kerran 1700-luvulla. Heitä pidettiin alun perin pelkästään daiden alaryhmänä. Jinot saivatkin virallisen vähemmistön aseman vasta vuonna 1979.

## Kulttuuri

Jinot ovat rakentaneet asumuksensa tavallisesti vuorten rinteille. Talot on rakennettu perinteisesti bambusta. Varallisuuden sittemmin lisäännyttyä on rakennettu myös joitakin tiilitaloja. Useisiin jinojen kyliin on tullut myös sähkö. Tavallisessa kylässä on kolmestakymmenestä sataan perhettä. Jinot viljelevät maata ja tuottavat esimerkiksi riisiä, maissia, banaaneja ja puuvillaa. Jinojen viljelemä teelajike *Pu’er* on suosittu ympäri Kiinaa. Viljelyn ohella harjoitetaan metsästystä ja keräilyä. Jinot harjoittavat edelleen perinteistä animistista uskontoaan.

## Lähteet
# Tieto

1500-luvulta peräisin oleva kirjasto Ranskassa.
**Tieto** on filosofian perinteisen määritelmän mukaan hyvin perusteltu tosi uskomus. Tämän määritelmän mukaan tieto on inhimillinen uskomus, joka voidaan ilmaista väitelauseiden avulla. Totuusehto erottaa tiedon epätosista käsityksistä. Niin kutsutun heikon tiedon määritelmän mukaan väittämä on tietoa, jos se on tosi. Perinteisen tiedon määritelmän sisältämä perusteluehto erottaa tiedon luulosta ja arvauksesta.

Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita. Tiede etsii totuutta kriittisen tutkimuksen avulla. Arkitieto voi olla hajanaista ja epätäsmällistä, kun taas tutkimustieto pyrkii järjestelmällisyyteen ja tarkkuuteen. Todellisuutta koskevaa tietoa hankitaan tieteessä kokemusperäisesti eli havainnoimalla ja kokeita tekemällä. Matemaattinen tieto ei itsessään koske luontoa, vaan sen perusteluja ovat muodolliset matemaattiset todistukset.

Ei-kielellistä taitamista kutsutaan osaamiseksi. Suomen kielessä sanalla tieto saatetaan viitata sekä tietoon, informaatioon että pelkkään dataan eli erilaisiin aineistoihin. Valistusajatteluun perustuvan käsityksen mukaan tieteen tehtävänä on korvata ennakkoluulot näyttöön perustuvalla tiedolla. Näin tieto voi kehittyä sivistykseksi ja viisaudeksi. Tämä tiedon käsite vaikuttaa muun muassa tiedollisen kasvatuksen ja tietokirjallisuuden ihanteissa.

## Sanan alkuperä

*Nykysuomen etymologisen sanakirjan* mukaan suomen kielen verbi *tietää* johtuu vanhemmasta *tie*-sanasta. Sana on alun perin merkinnyt ’tuntea tie’ tai ’seurata jälkien muodostamaa uraa’. Tämän suppean merkityksen kautta sana on kehittynyt myöhemmin tarkoittamaan selontekoa asioista yleisemmin. Suomen kielen tietoa merkitsevä sana on moniselitteinen. Tieto-sanalla saatetaan viitata tietoon, informaatioon, dataan tai tosiasiaan, jotka esimerkiksi englannissa ovat selkeästi eri sanoja.

## Tiedon filosofia

Platonin *Theaitetos*-dialogissa esittämä perinteinen tiedon määritelmä kuuluu ”hyvin perusteltu tosi käsitys”. Jotta siis esitetty väite olisi tietoa, sen on täytettävä kolme vaatimusta: 1) hyvin perusteltu, 2) tosi ja 3) käsitys. Niin kutsutun heikon määritelmän mukaan väitelause eli propositio on tietoa, jos se on tosi. Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on laajempi filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita.

Nykyaikaisen käsityksen mukaan todellisuutta koskevaa tietoa ei voi johtaa vain päättelemällä. Pelkän logiikan ja matematiikan tieto ei siis ole luontoa koskevaa tietoa, vaan todellisuutta tulee tutkia empiirisesti eli havainnoimalla.

## Katso myös

* Mututieto
* Tietämys
* Tietosanakirja

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Lammenranta, Markus: *Tietoteoria*.  Helsinki:  Gaudeamus, 1993.  ISBN 951-662-572-X

## Aiheesta muualla

* Sitaatteja aiheesta **Tieto** Wikisitaateissa
* Pritchard, Duncan: The Value of Knowledge *The Stanford Encyclopedia of Philosophy*. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
# Mario Cuomo

| Mario Matthew Cuomo |
| --- |
|  Mario Cuomo puhumassa vuonna 1991. |
| New Yorkin 52. kuvernööri |
|
1. tammikuuta 1983 – 31. joulukuuta 1994
 |
| Varakuvernööri | Alfred DelBello Warren Anderson Stan Lundine |
| Edeltäjä | Hugh Carey |
| Seuraaja | George Pataki |
| New Yorkin 68. varakuvernööri |
|
1. tammikuuta 1979 – 31. joulukuuta 1982
 |
| Kuvernööri | Hugh Carey |
| Edeltäjä | Mary Anne Krupsak |
| Seuraaja | Alfred DelBello |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 15. kesäkuuta 1932 Queens, New York City, Yhdysvallat |
| **Kuollut** | 1. tammikuuta 2015 (82 vuotta) Manhattan, New York City, Yhdysvallat |
| Ammatti | asianajaja |
| Puoliso | Matilda Cuomo (aviol. 1954–) |
| Tiedot |
| Puolue | Demokraatti |
| Uskonto | roomalaiskatolilainen |
|  Nimikirjoitus |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Mario Matthew Cuomo** (15. kesäkuuta 1932 New York City – 1. tammikuuta 2015 New York City) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi New Yorkin osavaltion varakuvernöörinä vuosina 1979–1982 ja kuvernöörinä vuosina 1983–1994. Hän kuului Yhdysvaltain demokraattiseen puolueeseen ja oli koulutukseltaan lakimies.

Cuomo syntyi New Yorkin Queensissa ja valmistui St. John’s Universitystä. Hänellä on pojat Andrew ja Chris sekä tytär Maria. Mario Cuomon poika Andrew oli New Yorkin osavaltion 56. kuvernööri.

## Lähteet

NäytäNew Yorkin kuvernöörit
* G. Clinton
* Jay
* G. Clinton
* Lewis
* Tompkins
* Tayler
* D. Clinton
* Yates
* D. Clinton
* Pitcher
* Van Buren
* Throop
* Marcy
* Seward
* Bouck
* Wright
* Young
* Fish
* Hunt
* Seymour
* Clark
* King
* Morgan
* Seymour
* Fenton
* Hoffman
* J. Adams Dix
* Tilden
* Robinson
* Cornell
* Cleveland
* Hill
* Flower
* Morton
* Black
* T. Roosevelt
* Odell
* Higgins
* Hughes
* White
* J. Alden Dix
* Sulzer
* Glynn
* Whitman
* Smith
* Miller
* Smith
* F. Roosevelt
* Lehman
* Poletti
* Dewey
* Harriman
* Rockefeller
* Wilson
* Carey
* M. Cuomo
* Pataki
* Spitzer
* Paterson
* A. Cuomo
* Hochul
# Naisen naamio – Persona

| Naisen naamio – Persona |
| --- |
| Persona |
|  |
| Ohjaaja | Ingmar Bergman |
| Käsikirjoittaja | Ingmar Bergman |
| Tuottaja | Ingmar Bergman |
| Säveltäjä | Lars Johan Werle |
| Kuvaaja | Sven Nykvist |
| Leikkaaja | Ulla Ryghe |
| Pukusuunnittelija | Max Goldstein |
| Pääosat | Bibi Andersson Liv Ullmann |
| Valmistustiedot |
| Valmistusmaa | Ruotsi |
| Tuotantoyhtiö | Svensk Filmindustri |
| Ensi-ilta | * 1966-08-3131. elokuuta 1966
 |
| Kesto | 84 minuuttia |
| Alkuperäiskieli | ruotsi |
| Aiheesta muualla |
| IMDb  |
| Elonet |
| AllMovie |
| Svensk Filmdatabas |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Naisen naamio – Persona** (myös *Persona – naisen naamio*; ruots. *Persona*), on vuonna 1966 ensi-iltansa saanut ruotsalainen draamaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Ingmar Bergman. Sen pääosissa ovat Bibi Andersson ja Liv Ullmann. Elokuva kertoo nuoresta sairaanhoitajasta nimeltä Alma (Andersson) ja hänen potilaastaan, näyttelijä Elisabet Volgerista (Ullmann), joka on yllättäen lakannut puhumasta. Hoitaessaan Elisabetia Alman alkaa olla vaikea erottaa itseään potilaastaan.

*Persona* sai teatteriensi-iltansa 31. elokuuta 1966, mutta sen virallinen ensi-ilta pidettiin 18. lokakuuta 1966 Spegeln-teatterissa, Tukholmassa. Suomen ensi-ilta pidettiin 28. huhtikuuta 1967 Elysee-teatterissa, Helsingissä.

## Rooleissa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Liv Ullmann  | … |  Elisabet Volger
  |
|  Bibi Andersson  | … |  Alma
  |
|  Margaretha Krook  | … |  lääkäri
  |
|  Gunnar Björnstrand  | … |  aviomies
  |
|  Jörgen Lindström  | … |  poika
  |

## Juoni

Elisabeth Voglerilla (Liv Ullmann) on näennäisesti kaikkea: hän on menestyksekäs näyttelijätär, onnellisesti naimisissa ja pienen pojan äiti. Kaikesta huolimatta hän on yllättäen lopettanut puhumisen esiinnyttyään näytelmässä *Elektra*. Muuten täysin terve nainen on valinnut hiljaisuuden. Hän ei vastaa kysymyksiin tai puhutteluun, hiljaisuus on hänen naamionsa. Hän muuttaa eristetylle saarelle yhdessä sairaanhoitajatar Alman (Bibi Andersson) kanssa. Erilaisten tilanteiden kautta kaksi naista lähentyvät ja heidän välilleen syntyy vahva luottamus. Niin vahva, että heidän henkilöllisyytensä alkavat hiljalleen sekoittua keskenään.

## Vastaanotto

Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa teki kukin luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja *Persona* oli mukana heistä kahdeksan listalla. *The New York Timesin* kriitikot valitsivat *Personan* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen kuudenneksi parhaaksi ei-englanninkieliseksi elokuvaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* *Naisen naamio – Persona* Internet Movie Databasessa (englanniksi)
* *Naisen naamio – Persona*  Elonet.
# Laosin maantiede

**Laosin maantiede** kertoo Laosin maantieteeseen liittyvistä asioista. Laos sijaitsee Vietnamin länsipuolella ja Thaimaan koillispuolella. Laosin eteläpuolella on Kambodža ja pohjoispuolella ovat Kiina ja Myanmar.

## Pinnanmuodot ja vesistöt

Laosin pohjoisosassa on vuoristoja, joiden välissä on syviä rotkoja ja laaksoja. Vuorilla on useita yli 2000 metriä korkeita huippuja ja niiden välissä on yli 1000 metriä merenpinnan yläpuolella olevia ylänköalueita. Ylänköalueisiin kuuluu Xiangkhoang, jossa on historiallinen alue Tran Ninh, jota on kutsuttu Ruukkujen tasangoksi. Tämän ylängön eteläpuolella on maan korkein vuorenhuippu, Phou Bia, joka on 2820 metriä korkea. Vietnamin rajan tuntumassa sijaitsee Annamin vuorijono. Maan eteläosassa on 1700 metriä korkea Bolovensin ylänkö. Pisin Laosin aluella virtaava joki on Mekong.

## Ilmasto

Ilmasto on Kaakkois-Aasiassa yleinen kostea ilmasto, jossa sateisuus vaihtelee monsuunikausien ja kuivempien kausien välillä. Viileimmät kuukaudet ovat marraskuusta helmikuulle, jolloin lämpötila on alhaisimmillaan hieman alle 10°C. Lämpötila nousee heti maaliskuulta huomattavasti. Maaliskuun ja toukokuun välisen ajan keskilämpötila on 35°C. Toukokuun ja syyskuun välillä on monsuunisateiden aika.

## Luonto

Laosin pohjoisosissa kasvaa trooppista sademetsää, eteläosissa monsuuninmetsää. Maassa tavataan myös satoja erilaisia orkideoita ja palmuja. Metsissä elää monipuolinen eläimistö, johon kuuluu lähes 200 nisäkäslajia, saman verran matelijoita ja sammakkoeläimiä sekä noin 700 lintulajia.

## Lähteet
# Bajuran piirikunta

| Bajuran piirikunta बाजुरा, Bājurā |
| --- |
|  |
|  Bajura piirikunnan sijainti Nepalissa. |
| **Koordinaatit:** 29.4585°N, 81.4797°E |
| Valtio |    Nepal |
| Kehitysalue | Kaukolännen kehitysalue |
| Vyöhyke | Seti |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Martadi (8 807 as., 2011) |
| Pinta-ala  () | 2 188 km² |
| Väkiluku (2011)  () | 134 912 |
|  – väestötiheys | 62 as./km² |
| HDI (2011) | 0,364 |
| Lyhenteet |  |
|  – ISO 3166 | NP-SE |
|  |
| ddcbajura.gov.np |
| Bajuran piirikunnan kartta. Piirikunnan hallintokeskuksen sijainti on merkitty sinisellä symbolilla kartan keskiosan alapuolelle. |
| Infobox OK |

**Bajuran piirikunta** (nepaliksi बाजुरा, *Bājurā*) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Kaukolännen kehitysalueen Setin vyöhykkeellä. Piirikunta rajoittuu pohjoisessa Humlan, idässä Mugun, etelässä Kalikotin ja Achhamin sekä lännessä Bajhangin piirikuntaan.

Bajuran piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 134 912 henkeä (108 781 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 2 188 neliökilometriä ja väestötiheys 62 as./km2. Hallinnollinen keskus on vuoristoisen Martadin kyläkehityskomitean (8 807 as., 2011) keskustaajama. Se sijaitsee linnuntietä runsas 420 kilometriä Kathmandusta länsiluoteeseen. Vuonna 2011 piirikunnassa ei ollut kaupunkeja.

Bajura oli vuonna 2011 yksi Nepalin kymmenestä heikoimmin kehittyneistä piirikunnista. Inhimillisen kehityksen indeksin arvo piirikunnalle oli 0,364.

Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Kaukolännen vuoristovyöhykkeen osaksi.
Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 0,6 % voidaan luokitella ylempään trooppiseen, 19,7 % subtrooppiseen, 36,4 % lauhkeaan, 25,2 % subalpiiniseen, 11,2 % alpiiniseen ja 0,5 % Transhimalajan kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 6,4 % ylempään vuoristovyöhykkeeseen (nival zone) kuuluvaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bajuran piirikunta Wikimedia Commonsissa

* Rural Village Water Resources Management Project (RVWRMP, Nepal-Finland Cooperation) (englanniksi) (rvwrmp.org.np)
# Offshoring

**Offshoring** tarkoittaa yritysten toimintojen siirtämistä toiseen maahan saman konsernin sisällä. Siirtämällä toiminnot kehittyviin maihin, yritykset pyrkivät parantamaan kilpailukykyä edullisemman kustannustason ja verosuunnittelun avulla. Tuotanto- ja valmistuskustannusten lisäksi säästöjä voidaan saada myös edullisemmista kuljetuskustannuksista. Tutkimus- ja tuotekehitystoimintojen siirrolla maasta toiseen pyritään parantamaan tuotteiden sopivuutta paikallisiin tarpeisiin paikallisten asiantuntijoiden voimin.

Tutkimus- ja tuotekehitystoiminnassa offshoringilla voidaan tavoitella myös sitä, että tuotteiden ylläpitotyö siirretään edullisemman kustannustason maihin, jotta saadaan vapautettua resursseja uuden kehittämiseen. Toisaalta tavoitellaan myös parempaa hintakilpailukykyä yleisesti saatavilla olevissa tuotteissa. Tämä aiheuttaa kilpailun kiristymistä hinnoittelun kautta.

## Katso myös

* Veroparatiisi
* Verosuunnittelu
* Offshore-yritys

## Lähteet
# Tietomalli

**Tietomalli** on Sanastokeskuksen määritelmän mukaan "malli, joka kuvaa tietoa ja tietojen välisiä suhteita". Tietomallissa kuvataan tietokentät ja miten ne ovat kytköksissä toisiinsa. Tietomalleja tarvitaan, kun määritellään tietokantojen rakennetta.

## Lähteet
# Asianosainen

**Asianosainen** tarkoittaa niitä henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden nimissä oikeudenkäynti tai hallintomenettely tapahtuu. Riita-asiassa asianosaisia ovat riitapuolet eli oikeussuojaa kanteessaan pyytävä kantaja ja kanteen kohteena oleva vastaaja. Rikosasiassa asianosaisia ovat kantajina toimivat virallinen syyttäjä ja asianomistajat sekä vastaajana toimiva syytetty. Joissakin tapauksissa asianosaisia nimitetään hakijaksi ja vastaajaksi. Aiemmin oli kiistanalaista oliko rikosasiassa lainkaan asianosaisia. Nykyisin myös rikosprosessin yhteydessä käytetään käsitettä asianosainen, jollaiseksi myös syyttäjä katsotaan.

Esitutkinnassa epäillyllä on asianosaisen asema, mutta tämä asema ei ole niin kiinteä kuin oikeudenkäynnissä. Todistajana olleesta henkilöstä saattaa tulla epäilty ja epäiltynä ollut henkilö voi osoittautua syyttömäksi, jolloin häntä ei enää pidetä epäiltynä.

Hakemuslainkäytössä vain hakija on asianosainen, eikä siinä synny lainkaan kahden asianosaisen suhdetta. Riitaisessa hakemusasiassa vallitsee kuitenkin henkilöiden välinen vastakohtaisuus, jonka tuomioistuin joutuu ratkaisemaan. Tällöin muukin henkilö kuin hakija kutsutaan kuultavaksi ja hän voi tehdä väitteitä ja esittää näyttöä hakemusta vastaan sekä valittaa tuomioistuimen päätöksestä. Tällaisen henkilön asema on verrattavissa siviiliprosessin asianosaiseen.

Asianosainen tai hänen laillinen edustajansa voidaan velvoittaa saapumaan esitutkintaan tai oikeuden eteen tai viranomaisen eteen. Jos hän laiminlyö tämän velvollisuuden, eikä laiminlyönti johdu laillisesta esteestä voidaan henkilö noutaa pakolla. Jos henkilö oikeudenkäynnin vireilläollessa lakkaa olemasta asianosainen eli hän esimerkiksi kuolee, voi kyseeseen tulla asianosaisseuraanto. Tällöin entisen asianosaisen tilalle tulee ulkopuolinen henkilö uudeksi asianosaiseksi ja oikeudenkäynti jatkuu siitä, mihin se oli jäänyt.

Asianosaisjulkisuus tarkoittaa asianosaisen oikeutta saada tietoja oman asiansa käsittelystä. Se on keskeinen asia oikeusturvan takaamisessa. Asianosaisjulkisuus on laajempaa kuin yleisön oikeus tietojen saantiin eli julkisuus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oikeustiede:asianosainen *Tieteen termipankki*. 14.01.2014. Viitattu 14.1.2014.
# Legoland

Saksan Legolandin sisäänkäynti.
**Legolandit** ovat leluvalmistaja Lego Groupin perustamia Lego-aiheisia huvipuistoja.

Legolandeja on Tanskassa, Yhdysvalloissa, Malesiassa, Saksassa, Dubaissa, Koreassa, Italiassa, Japanissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Legolandit sisältävät kaikenlaista Legoihin liittyvää aina Lego-kaupasta legoista rakennettuihin taloihin saakka. Niissä on myös huvipuistolaitteita ja *minilandeja*, joissa on esimerkiksi legoista rakennettuja autoja ja rakennuksia, jotka usein suunnitellaan vastaamaan oikeita. Siellä täällä legolandeja on legoista rakennettuja eläimiä ja ihmishahmoja. Ammattirakentajat rakentavat kaikki mallit.

Vanhin ja laajin legoland, *Legoland Billund* rakennettiin Tanskan Billundiin vuonna 1968. Se on jaettu kahdeksaan maailmaan: Duplo Landiin, Imagination Zoneen, Legoredo Towniin, Adventure landiin, Minilandiin, Pirate Landiin, Lego Cityyn ja Knights Kindomiin.

## Legolandit

| Kaupunki | Valtio | Avattu |
| --- | --- | --- |
| Billund |  Tanska | 7. kesäkuuta 1968 |
| Windsor |  Britannia | 17. maaliskuuta 1996 |
| Günzburg |  Saksa | 17. toukokuuta 2002 |
| Castelnuovo del Garda |  Italia | 15. kesäkuuta 2021 |
| Carlsbad, Kalifornia |  Yhdysvallat | 20. maaliskuuta 1999 |
| Winter Haven, Florida | 15. lokakuuta 2011 |
| Goshen, New York | 29. toukokuuta 2021 |
| Johor Bahru |  Malesia | 15. syyskuuta 2012 |
| Dubai |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 31. lokakuuta 2016 |
| Nagoya |  Japani | 1. huhtikuuta 2017 |
| Chuncheon |  Etelä-Korea | 5. toukokuuta 2022 |

## Lähteet

* Joanna Devereux (päätoim.): *Suuri Lego-kirja*.  (valok. Andy Crawford, Erik Andreson, suom. Ilkka Rekiaro)  Helsinki Media, 1999.  ISBN 951-32-0809-5

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Legolandin kotisivut
* Legoland Saksan kotisivu

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Billundin Legoland Wikimedia Commonsissa

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalifornian Legoland Wikimedia Commonsissa

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan Legoland Wikimedia Commonsissa

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Windsorin Legoland Wikimedia Commonsissa
# Ruumis

Vitruviuksen mies, Leonardo da Vincin kuuluisa piirros ihmisruumiista ja sen mittasuhteista.
**Ruumis** tarkoittaa ihmisen tai eläimen sekä elävää että kuollutta elimistöä.

## Elävä

Elävän ruumiin tutkimista kutsutaan anatomiaksi. Ainoastaan elävää ruumista tarkoittavia sanoja ovat *vartalo* ja *keho*. Suomenkielinen sana keho keksittiin Lääketieteen sanastolautakunnan ja Kielitoimiston ensimmäisen hoitajan Hannes Tepon yhteistyön tuloksena vuonna 1945, kun lääketieteen piirissä syntyi tarve sanallisesti erotella kuollut ja elävä ruumis toisistaan. On mahdollista, että sanalle keho otettiin mallia suomen sukukielestä virosta, jossa elävää ruumista tarkoittaa sana *keha*; toisaalta sana *keho* esiintyy jo Elias Lönnrotin sanakirjassa *kehän* synonyyminä.

Oikeustoimikelpoisena pidetään henkilöä, joka on “täysissä sielun ja *ruumiin* voimissa“ eli on “täysjärkinen“.

## Kuollut

Ihmisen jäännökset Tampereen luonnontieteellisen museon dioraamassa. Maassa makaava muoviluuranko esittää auto-onnettomuuden uhria.
Kuollutta ruumista kutsutaan myös *kalmoksi*. Vanha kalmon synonyymi on myös *hunnu*, joka on oikeastaan säilynyt vain sanonnassa "joutua hunninkoon / hunningolle", tarkoittaen "kalmistoon". Kansanrunous tuntee myös hahmon "Hunnun Herra", varhaisen lähetyssaarnaajan. Nimen selityksenä kristittyjen krusifiksit ja puheet ruumiista ja ylösnousemuksesta. Kuolemaa tarkoittava sana kalma viittaa joskus vainajaan tai kuolleeseen ruumiiseen. Sekaannusten välttämiseksi sanasta kalma on johdettu jo 1940-luvulla uudissana kalmo tarkoittamaan vain kuollutta ruumista; sanan keksi kielilautakunta vuonna 1948. Kuolleesta tai kuolevasta ruumiista on ennen käytetty myös nimitystä marras, mutta marras viittaa myös muuhun kuolevaan (esimerkiksi luonto syksyllä, marraskesi) aaveisiin ja kuoleman enteisiin.

Monesti kuolleesta ruumiista käytetään nimitystä *vainaja*, kun halutaan korostaa kuolleen henkilön henkistä puolta. Kuollutta eläimen ruumista kutsutaan usein *raadoksi* tai *haaskaksi*, etenkin teuraseläimillä myös ruhoksi.

Arkeologiassa ja toisinaan muutenkin ruumista, yleensä pitkälle hajonnutta, voidaan kutsua ihmisen jäännöksiksi. Kuolleen ruumiin tutkimista kutsutaan patologiaksi.

## Katso myös

* Hautaus
* Hautajaiset
* Kalmisto
* Kalmo
* Kuolema

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# Itä-Godavari

| Itä-Godavari |
| --- |
|  Itä-Godavarin piirikunta Andhra Pradeshin kartalla. |
| Hallintokeskus | Kakinada |
| Valtio – Osavaltio | Intia Andhra Pradesh |
| Väkiluku (2011) | 5 151 549 |
| Aikavyöhyke | UTC+5:30 |
| Infobox OK |

**Itä-Godavari** (teluguksi తూర్పు గోదావరి జిల్లా, *Tūrpu Gōdāvari jillā*) on yksi Andhra Pradeshin osavaltion 13 piirikunnasta Intiassa. Sen pääkaupunki on Kakinada. Vuonna 2011 piirikunnassa asui 5 151 549 henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itä-Godavari Wikimedia Commonsissa

Andhra Pradeshin piirikunnat
* Anantapur
* Chittoor
* Guntur
* Itä-Godavari
* Krishna
* Kurnool
* Länsi-Godavari
* Prakasam
* Srikakulam
* Sri Potti Sriramulu Nellore
* Visakhapatnam
* Vizianagaram
* YSR:n piirikunta
# Germanistiikka

Germaaniset kielet Euroopassa.
**Germanistiikka** eli **germaaninen filologia** on kielitieteen ala, joka tutkii laajasti käsitettynä germaanisia kieliä. Suppeammassa merkityksessä germanistiikka tutkii Keski-Euroopassa puhuttuja germaanisia kieliä, kuten saksaa, goottia ja hollantia. Ala tutkii myös germaanisen kieliperheen yhteistä pohjaa eli germaanisen kantakielen, sen kehityksen ja sen indoeurooppalaista alkuperää. Keski-Euroopassa germanistiikassa korostuu muita maita enemmän myös Saksan kirjallisuuden tutkimus. Germanistiikan tutkijaa kutsutaan germanistiksi.

Kun historiallinen kielitiede syntyi 1800-luvun alkupuolella, germaaninen filologia käsitti kaikkien germaanisten kielten tutkimuksen. Sittemmin siitä ovat eronneet englantilainen filologia eli anglistiikka ja pohjoismaisten kielten tutkimus eli nordistiikka.

* Pohjoisen pronssikauden kulttuurin levinneisyys noin vuonna 1200 eaa.
* Germaaniseen kantakieleen liitetyt arkeologiset kulttuurit noin vuonna 500 eaa.
* Germaaniheimojen levinneisyys vuosina 750 eaa – 1 jaa.
* Germaanisten kielten levinneisyys 900-luvulla.

## Tieteenalan historiaa Suomessa

Saksan kielen opetuksella ja tutkimuksella on Suomen yliopistoissa pitkät perinteet. Turun akatemiassa toimi saksan opettajia jo 1700-luvun alkupuolella. Kaiketi ensimmäinen varsinainen germanistiikan alaan kuuluva tutkimus oli A. J. Sjögrenin väitöskirja *De Coganatione linguarum Graecae et Teunocae* vuodelta 1815. Sitä seurasi Kaarlo Bergbomin väitöskirja vuodelta 1868. Varsinaisesti germaanisen filologian ala käynnistyi Suomessa kuitenkin 1800-luvun lopulla. Nykyään germaanistia filologiaa voi opiskella esimerkiksi Helsingin yliopistossa. Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 52 germanistiikan alan väitöskirjaa.

## Katso myös

* Nederlandistiikka

## Lähteet