# Kesäolympialaiset

**Kesäolympialaiset** ovat kesäurheilulajeissa käytävät olympialaiset kisat. Kesäolympialaiset on järjestetty vuodesta 1896 lähtien neljän vuoden välein lukuun ottamatta vuosien 1916, 1940 ja 1944 kisoja, jotka peruuntuivat maailmansotien takia, sekä vuoden 2020 kisoja, jotka siirrettiin vuoteen 2021 koronaviruspandemian takia. Vuodesta 1924 alkaen vuorovälein kesäkisojen kanssa on järjestetty talvolympialaisia.

Kesäolympialaiset järjestetään nykyisin yleensä heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana, ja ne kestävät runsaat kaksi viikkoa. Viimeisimmät kesäolympialaiset olivat vuoden 2024 kisat, jotka järjestettiin Pariisissa. Seuraavat kisat järjestetään Los Angelesissa heinäkuussa 2028.

## Historia

### Varhaiset kisat

Ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin Olympian kisojen syntysijoilla Kreikassa 1896. Kisat olivat pienimuotoiset ja vain 14 maata osallistui. Olympiahymni soitettiin ensimmäistä kertaa. Vuoden 1900 Pariisin olympialaiset ja 1904 St. Louisin olympialaiset järjestettiin maailmannäyttelyjen oheistapahtumina useiden kuukausien aikana, joten kisatunnelma ja kilpailutapahtumien katsojamäärät jäivät vaatimattomiksi. Useissa lajeissa kilpailtiin erimaalaisissa sekajoukkueissa. Naiset osallistuivat kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1900. Vuoden 1904 kisoissa jaettiin ensimmäiset olympiamitalit, ja lajimäärä jatkoi kasvuaan.

### Kisojen suosio kasvaa

Köydenveto kuului Tukholman 1912 kesäolympialaisten ohjelmaan.
Lontoon olympialaiset 1908 olivat aikaisempiin kisoihin nähden suuri menestys, ja olympialiike alkoi saavuttaa niiden myötä maailmanlaajuista mainetta. Suomi osallistui olympialaisiin tuolloin ensimmäistä kertaa, ja Verner Weckman otti kultaa painissa. Tukholman olympialaiset 1912 olivat niin ikään onnistuneet ja ensimmäiset, joihin osallistui urheilijoita kaikista viidestä maanosasta. Kisoissa oli myös ensimmäistä kertaa käytössä automaattinen ajanotto ja maalikamera.

Vuoden 1920 Antwerpenin olympialaisissa otettiin käyttöön olympialippu ja olympiavala. Suomi nousi näissä kisoissa urheilun suurvaltojen joukkoon etenkin Paavo Nurmen urotekojen myötä. Pariisin kesäkisoissa 1924 osanottajamaiden lukumäärä oli noussut jo 44:ään, urheilijoiden määrä 3089:ään ja kilpailujen määrä 126:een. Kisat päätettiin ensimmäistä kertaa nykyisen kaltaisella päättäjäistilaisuudella. Amsterdamin kisoissa 1928 nähtiin olympiatuli ensimmäisen kerran, ja avajaisten marssijärjestykseksi otettiin nykyinen, jossa Kreikka marssii stadionelle ensin ja isäntämaa viimeiseksi. Naisurheilijoiden määrä kasvoi voimakkaasti.

Los Angelesin kesäolympialaiset 1932 houkuttelivat syrjäisen pitopaikkansa johdosta puolet vähemmän kilpailijoita kuin aikaisemmat, mutta järjestelyt olivat onnistuneet ja katsojaluvut suuret. Kisat vietiin entisestä poiketen läpi vain 16 päivässä, mikä jäikin käytännöksi. Uutuutena nähtiin myös palkintokoroke ja voittajan liputus. Berliinin kesäkisat 1936 saivat poliittisen sävyn kansallissosialistien käytettyä niitä propagandatarkoituksiin. Kisat muistetaan etenkin Jesse Owensin suorituksista, maineikkaasta olympiafilmistä ja kisojen televisioinnista. Olympiatuli tuotiin kisoihin ensimmäistä kertaa Kreikan Olympiasta soihtuviestinä, ja uusia lajeja tuli yhä ohjelmaan, kuten koripallo ja käsipallo.

### Sodanjälkeiset kisat

Toisen maailmansodan jälkeen kesäolympialaisia jatkettiin Lontoossa 1948. Uutta olivat lähtötelineet ja katettu uintistadion. Sodan hävinneet Saksa ja Japani eivät osallistuneet, ja maita oli mukana 69 ja urheilijoita 4104, joista naisia vielä vain 390. Helsinki järjesti kesäkisat 1952, ja urheilun tuleva suurvalta Neuvostoliitto osallistui ensimmäistä kertaa. Melbournen kesäkisat 1956 olivat ensimmäiset eteläisellä pallonpuoliskolla, ja ne järjestettiinkin vasta marras–joulukuussa. Esteratsastus jouduttiin kuitenkin järjestämään Tukholmassa Australian tiukkojen karanteenilakien vuoksi. Saksat osallistuivat kisoihin yhteisellä joukkueella, mutta kisoissa nähtiin joidenkin maiden poliittisia boikotteja.

Rooman kesäkisat 1960 toivat kisat taas antiikin ajan maisemiin. Television yleistymisen myötä kisat tavoittivat miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa. Tokio järjesti 1964 ensimmäiset kisat Aasiassa. Suoritusvälineiden tekniikka jatkoi kehitystään, ja muun muassa lentopallo ja judo nähtiin kisoissa ensimmäistä kertaa. Meksikon kesäolympialaiset 1968 järjestettiin 2300 metrin korkeudessa, mikä vaikutti etenkin pika- ja kestävyysjuoksujen tulostasoon. Kisat muistetaan etenkin Bob Beamonin haamuhypystä pituushypyssä. Saksan demokraattinen tasavalta kilpaili ensimmäistä kertaa omalla joukkueellaan, ja Etelä-Afrikkaa ei päästetty osallistumaan maan rotuerottelujärjestelmän vuoksi. Yleisurheilijat kilpailivat ensimmäistä kertaa tartan-radalla, voittajat joutuivat ensimmäisen kerran doping-testeihin, ja sähköinen ajanotto otettiin virallisesti käyttöön. Kisoissa nähtiin myös poliittisia protesteja.

### Boikottien ja tragedian ajat

Münchenin kisoissa 1972 koettiin tragedia, kun 11 israelilaisosanottajaa sai surmansa terroriteossa. Suomalaisittain kisat muistetaan etenkin Lasse Virénin kahdesta olympiakultamitalista. Kisoihin osallistui jo 121 maata ja 7134 urheilijaa. Vuoden 1976 Montréalin kesäkisat kärsivät Afrikan maiden boikotista, vuoden 1980 Moskovan olympialaiset länsimaiden boikotista ja vuoden 1984 Los Angelesin kesäkisat sosialististen maiden boikotista, vaikka osanottajamaita olikin jo 140. Los Angelesin kisat tuottivat kuitenkin 223 miljoonan dollarin voitot ja aloittivat uuden ajan olympialaisten historiassa. Kisat muistetaan etenkin Carl Lewisin neljästä kultamitalista yleisurheilussa.

### Nykyaikaiset kesäolympialaiset vakiintuvat

Yhdysvaltain *Dream Team* toi NBA-sarjan koripallotähdet vuoden 1992 kesäolympialaisiin.
Soulin kesäkisoissa 1988 suuret boikotit olivat jo mennyttä aikaa, vaikka muutama sosialistimaa, merkittävimpänä Kuuba, kisoista jättäytyikin pois. Doping nousi otsikoihin kanadalaisen Ben Johnsonin jäätyä kiinni anabolisista steroideista. Ammattilaisurheilijat saivat osallistua tennikseen, ja pöytätennis tuli kisaohjelmaan ensimmäistä kertaa. Vuoden 1992 Barcelonan kesäkisoissa ei boikotteja enää nähty, ja Etelä-Afrikkakin sai taas osallistua. Entisen Neuvostoliiton maat osallistuivat kisoihin IVY-nimisellä yhteisjoukkueella. Kisat muistetaan myös Yhdysvaltain Dream Team -koripallojoukkueesta. Atlantan kesäkisoihin 1996 osallistuivat kaikki 197 kansallista olympialiittoa.

Sydneyn 2000 kesäkisoihin osallistui jo yli 10 000 urheilijaa, ja Koreat kilpailivat yhdistetyllä joukkueella. Taekwondo ja naisten painonnosto kuuluivat ensimmäistä kertaa mukana olleisiin lajeihin. Kreikka sai vuoden 2004 kisat järjestettäväkseen. Kisojen televisiointi laajeni edelleen, ja kisoja katsoi televisiosta jo 3,9 miljardia ihmistä. Michael Phelps aloitti kisoissa historiallisen mitaliputkensa voittamalla kuusi kultamitalia uinnissa. Pekingin kesäkisat 2008 muistetaan muun muassa Linnunpesä-stadionistaan ja Usain Boltin pikajuoksusuorituksista. Lontoon kesäkisat 2012 olivat myös suuri menestys, ja Michael Phelps nousi kaikkien aikojen olympiamitalistiksi.

Yhdysvallat on mitalitilaston perusteella kesäolympialaisten menestynein maa – se on saanut vuoteen 2016 mennessä 1022 kultamitalia ja yhteensä 2521 mitalia. Neuvostoliitto on saanut 395 kultamitalia ja Iso-Britannia 263. Väkilukuun suhteutettuna eniten mitaleja on saavuttanut Suomi.

## Luettelo kesäolympialaisista

Kesäolympialaisten isäntäkaupungit ja isäntämaat.   Maa on isännöinyt yksiä kesäolympialaisia  Maa on isännöinyt kaksia tai useampia kesäolympialaisia• = Kaupunki on isännöinyt yksiä kesäolympialaisia
• = Kaupunki on isännöinyt kaksia tai useampia kesäolympialaisia (Ateena, Lontoo, Los Angeles, Pariisi ja Tokio).

| Järjestys | Vuosi | Isäntä | Avaaja | Päivämäärät | Osanottajavaltioiden lukumäärä | Urheilijoiden lukumäärä | Urheilumuotoja | Lajeja | Kilpailuja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | Miehet | Naiset |
| I | 1896 |  Ateena, Kreikka | kuningas Yrjö I | 6.–15. huhtikuuta | 14 | 241 | 241 | 0 | 9 | 10 | 43 |
| II  | 1900 |  Pariisi, Ranska | – | 14. toukokuuta – 28. lokakuuta | 24 | 997 | 975 | 22 | 19 | 20 | 85 |
| III | 1904 |  St. Louis, Yhdysvallat | kuvernööri David R. Francis | 1. heinäkuuta – 23. marraskuuta | 12 | 651 | 645 | 6 | 16 | 17 | 94 |
| IV | 1908 |  Lontoo, Britannia | kuningas Edvard VII | 27. huhtikuuta – 31. lokakuuta | 22 | 2008 | 1971 | 37 | 22 | 25 | 110 |
| V | 1912 |  Tukholma, Ruotsi | kuningas Kustaa V | 6.–22. heinäkuuta | 28 | 2407 | 2359 | 48 | 14 | 18 | 102 |
| *VI* | *1916* | *Isäntäkaupunkina  Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia* |  |
| VII | 1920 |  Antwerpen, Belgia | kuningas Albert I | 20. huhtikuuta – 12. syyskuuta | 29 | 2626 | 2561 | 65 | 22 | 29 | 156 |
| VIII | 1924 |  Pariisi, Ranska | presidentti Gaston Doumergue | 4. toukokuuta – 27. heinäkuuta | 44 | 3089 | 2954 | 135 | 17 | 23 | 126 |
| IX | 1928 |  Amsterdam, Alankomaat | prinssi Henrik | 28. heinäkuuta – 12. elokuuta | 46 | 2883 | 2606 | 277 | 14 | 20 | 109 |
| X | 1932 |  Los Angeles, Yhdysvallat | varapresidentti Charles Curtis | 30. heinäkuuta – 14. elokuuta | 37 | 1332 | 1206 | 126 | 14 | 20 | 117 |
| XI | 1936 |  Berliini, Saksa | valtakunnankansleri Adolf Hitler | 1.–16. elokuuta | 49 | 3963 | 3632 | 331 | 19 | 25 | 129 |
| *XII* | *1940* | *Isäntäkaupunkina  Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia* |  |
| *XIII* | *1944* | *Isäntäkaupunkina  Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia* |  |
| XIV | 1948 |  Lontoo, Britannia | kuningas Yrjö VI | 29. heinäkuuta – 14. elokuuta | 59 | 4104 | 3714 | 390 | 17 | 23 | 136 |
| XV | 1952 |  Helsinki, Suomi | presidentti Juho Kusti Paasikivi | 19. heinäkuuta – 3. elokuuta | 69 | 4955 | 4436 | 519 | 17 | 23 | 149 |
| XVI | 1956 |  Melbourne, Australia | Edinburghin herttua Philip | 22. marraskuuta – 8. joulukuuta | 72 | 3314 | 2938 | 376 | 17 | 23 | 151 |
| XVII | 1960 |  Rooma, Italia | presidentti Giovanni Gronchi | 25. elokuuta – 11. syyskuuta | 83 | 5338 | 4727 | 611 | 17 | 23 | 150 |
| XVIII | 1964 |  Tokio, Japani | keisari Hirohito | 10.–24. lokakuuta | 93 | 5151 | 4473 | 678 | 19 | 25 | 163 |
| XIX | 1968 |  México, Meksiko | presidentti Gustavo Díaz Ordaz | 12.–27. lokakuuta | 112 | 5516 | 4735 | 781 | 18 | 24 | 172 |
| XX | 1972 |  München, Saksan liittotasavalta | presidentti Gustav Heinemann | 26. elokuuta – 10. syyskuuta | 121 | 7134 | 6075 | 1059 | 21 | 28 | 195 |
| XXI | 1976 |  Montreal, Kanada | kuningatar Elisabet II | 17. heinäkuuta – 1. elokuuta | 92 | 6084 | 4824 | 1260 | 21 | 27 | 198 |
| XXII | 1980 |  Moskova, Neuvostoliitto | pääsihteeri Leonid Brežnev | 19. heinäkuuta – 3. elokuuta | 80 | 5179 | 4064 | 1115 | 21 | 27 | 203 |
| XXIII | 1984 |  Los Angeles, Yhdysvallat | presidentti Ronald Reagan | 28. heinäkuuta – 12. elokuuta | 140 | 6829 | 5263 | 1566 | 21 | 29 | 221 |
| XXIV | 1988 |  Soul, Etelä-Korea | presidentti Roh Tae-woo | 17. syyskuuta – 2. lokakuuta | 159 | 8391 | 6197 | 2194 | 23 | 31 | 237 |
| XXV | 1992 |  Barcelona, Espanja | kuningas Juan Carlos I | 25. heinäkuuta – 9. elokuuta | 169 | 9356 | 6652 | 2704 | 25 | 34 | 257 |
| XXVI | 1996 |  Atlanta, Yhdysvallat | presidentti Bill Clinton | 19. heinäkuuta – 4. elokuuta | 197 | 10318 | 6806 | 3512 | 26 | 37 | 271 |
| XXVII | 2000 |  Sydney, Australia | kenraalikuvernööri William Deane | 15. syyskuuta – 1. lokakuuta | 199 | 10651 | 6582 | 4069 | 28 | 40 | 300 |
| XXVIII | 2004 |  Ateena, Kreikka | presidentti Konstantínos Stefanópoulos | 13.–29. elokuuta | 201 | 10625 | 6296 | 4329 | 28 | 40 | 301 |
| XXIX | 2008 |  Peking, Kiina | presidentti Hu Jintao | 8.–24. elokuuta | 204 | 10942 | 6305 | 4637 | 28 | 41 | 302 |
| XXX | 2012 |  Lontoo, Britannia | kuningatar Elisabet II | 27. heinäkuuta – 12. elokuuta | 204 | 10568 | 5892 | 4676 | 26 | 39 | 302 |
| XXXI | 2016 |  Rio de Janeiro, Brasilia | varapresidentti Michel Temer | 5.–21. elokuuta | 207 | 11303 | 6179 | 5059 | 28 | 41 | 306 |
| XXXII | 2021 |  Tokio, Japani | keisari Naruhito | 23. heinäkuuta - 8. elokuuta | 206 | 11656 | 5892 | 5494 | 33 | 50 | 339 |
| XXXIII | 2024 |  Pariisi, Ranska | presidentti Emmanuel Macron | 26. heinäkuuta - 11. elokuuta | 206 | 10714 | 5357 | 5357 | 32 | 47 | 329 |
| XXXIV | 2028 |  Los Angeles, Yhdysvallat |  | 21. heinäkuuta – 6. elokuuta | *tuleva tapahtuma* |
| XXXV | 2032 |  Brisbane, Australia |  | 23. heinäkuuta – 8. elokuuta | *tuleva tapahtuma* |

## Katso myös

* Luettelo kesäolympialaisten lajeista
* Kesäolympialaisten ennätyksiä
* Kesäolympialaisten mitalitaulukko
* Suomi kesäolympialaisissa

## Lähteet

* Hämäläinen, Karo: *Ateenasta Ateenaan*.  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-2937-3

### Viitteet

NäytäKesäolympialaisten isäntäkaupungit
* 1896:  Ateena
* 1900:  Pariisi
* 1904:  Saint Louis
* 1908:  Lontoo
* 1912:  Tukholma
* 1920:  Antwerpen
* 1924:  Pariisi
* 1928:  Amsterdam
* 1932:  Los Angeles
* 1936:  Berliini
* 1948:  Lontoo
* 1952:  Helsinki
* 1956:  Melbourne
* 1960:  Rooma
* 1964:  Tokio
* 1968:  Mexico City
* 1972:  München
* 1976:  Montreal
* 1980:  Moskova
* 1984:  Los Angeles
* 1988:  Soul
* 1992:  Barcelona
* 1996:  Atlanta
* 2000:  Sydney
* 2004:  Ateena
* 2008:  Peking
* 2012:  Lontoo
* 2016:  Rio de Janeiro
* 2020:  Tokio
* 2024:  Pariisi