Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Datatiede

**Datatiede** (engl. *data science*) on erilaisten aineistojen analysointimenetelmiä käsittelevä tieteenala. Datatiede yhdistää ongelman määrittelyn, algoritmien ja prosessien joukon, jolla voidaan analysoida aineistoa käytännöllisten näkemysten eristämiseksi suurista aineistojoukoista. Datatiede käsittelee sekä rakenteellista että rakenteetonta aineistoa ja omaksuu periaatteita monilta aloilta kuten koneoppimisesta, tilastotieteestä, dataetiikasta ja -sääntelystä ja suurteholaskennasta.

Helsingin yliopistossa on datatieteen maisteriohjelma.

Datatieteen käyttökohteisiin kuuluu sen selvittäminen, voiko ongelmaan vastata olemassa olevalla tiedolla, eikä se kohdistu niinkään tiedon määrään tai käytettäviin työkaluihin. Eräät suosituimmat datatieteen menetelmät tulevat koneoppimisesta.

Datatiede ei ole sama kuin informaatiotutkimus.

## Tutkimusala

Datatiede käsittää joukon periaatteita, ongelman määrittelyjä ja prosesseja, joilla eristetään ilmeisistä poikkeavia ja hyödyllisiä hahmoja suurista tietoaineistoista. Datatiede liittyy läheisesti tiedonlouhintaan ja koneoppimiseen, mutta on näitä laajempi. Datatieteen tavoite on parantaa päätöksentekoa perustamalla päätökset suurista tietoaineistoista eristettyihin näkemyksiin.

## Lähteet

* Kelleher, John D. & Tierney, Brendan (suom. Pietiläinen, Kimmo): *Datascience (suom. Datatiede)*, s. 7.  Terra Cognita, 2018 (2021).  ISBN 978-952-7367-11-7

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 10 Machine Learning Methods that Every Data Scientist Should Know (englanniksi)
# Formaali kieli

**Formaali kieli** on tietojenkäsittelytieteessä, matematiikassa ja logiikassa äärellisen pituisten merkkijonojen joukko, jotka on muodostettu jostakin äärellisestä aakkostosta.

On huomattava, että aakkoston on oltava äärellinen joukko merkkejä ja jokaisen merkkijonon pituuden on oltava äärellinen, mutta kieli voi hyvin sisältää äärettömän määrän merkkijonoja (koska kieleen sisältyvien merkkijonojen pituutta ei välttämättä ole rajoitettu).

Esimerkki aakkostosta on {*a*,*b*}, jolloin tämän aakkoston merkkijono voisi olla vaikkapa *ababba*. Tämän aakkoston tyypillinen kieli (joka sisältäisi kyseisen esimerkkijonon) olisi niiden merkkijonojen joukko, joissa on sama määrä merkkejä *a* ja *b*. Tyhjä merkkijono on merkkijono, jonka pituus on nolla. Sitä merkitään yleensä epsilonilla ε tai lambdalla λ.

## Esimerkkejä

Esimerkkejä formaaleista kielistä:

* kaikkien aakkoston {*a*,*b*} merkkijonojen joukko
* joukko WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , missä n on luonnollinen luku (siis merkkijonot, joissa on n *a*:ta peräkkäin)
* jollakin ohjelmointikielellä kirjoitettujen ohjelmien joukko

Formaali kieli voidaan muodostaa useilla tavoilla, esimerkiksi sisällyttämällä siihen

* merkkijonot, jotka jokin formaali kielioppi tuottaa (katso Chomskyn hierarkia)
* merkkijonot, jotka jokin säännöllinen lauseke tuottaa
* merkkijonot, jotka tunnistaa jokin automaatti, esimerkiksi Turingin kone tai äärellinen automaatti

## Operaatiot

Annetuista formaaleista kielistä voidaan tuottaa uusia kieliä useilla operaatioilla. Oletetaan, että A ja B ovat jonkin aakkoston kieliä.

* A:n ja B:n *katenaatio* AB koostuu kaikista muotoa *vw* olevista merkkijonoista, missä *v* on kielen A ja *w* kielen B merkkijono.
* A:n ja B:n *leikkaus* WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 koostuu niistä merkkijonoista, jotka ovat molemmissa kielissä A ja B.
* A:n ja B:n *yhdiste* WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 koostuu niistä merkkijonoista, jotka ovat jommassakummassa kielessä A tai B.
* Kielen A *komplementti* koostuu kaikista aakkoston merkkijonoista, jotka eivät kuulu kieleen A.
* Kielen A *Kleenen tähti* tai *Kleenen sulkeuma* A\* koostuu kaikista merkkijonoista, jotka voidaan kirjoittaa muotoon WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 , missä merkkijono WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 kuuluu kieleen A ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 . Näin tuotettu kieli sisältää myös tyhjän merkkijonon ε, koska *n* voi olla nolla.

## Aiheesta muualla

* Formal language theory: refining the Chomsky hierarchy (PDF) (englanniksi)
* Formal Language Theory (PDF) (englanniksi)

| Automaattiteoria: formaalit kielet ja formaalit kieliopit |
| --- |
| **Chomskyn hierarkia** | **Kielioppi** | **Kieli** | **Tunnistusautomaatti** |
| luokka 0 | Rajoittamaton | Rekursiivisesti numeroituva | Turingin kone |
|  | Rajoittamaton | Rekursiivinen | Totaalinen Turingin kone |
| luokka 1 | Yhteysherkkä | Yhteysherkkä | Lineaarisesti rajoitettu |
| luokka 2 | Yhteydetön | Yhteydetön | Pinoautomaatti |
| luokka 3 | Säännöllinen | Säännöllinen | Äärellinen |
| Kukin luokka on sen yläpuolisen luokan aito osajoukko. |
# Tekninen velka

**Tekninen velka** tai suunnitteluvelka tarkoittaa ohjelmistotuotannossa ylimääräistä työtä, joka vaaditaan kun käytetään nopeasti toteutettavaa ratkaisua parhaiten soveltuvan ratkaisun sijaan. Teknisellä velalla kuvataan kehitystyössä tehtyjä oikoteitä, jotka aiheuttavat ohjelmiston sisäisen laadun heikentymistä ja sitä käytetään kun puhutaan miten resursseja jaetaan ylläpitoon uusien ominaisuuksien ja ohjelmointivirheiden korjauksien rinnalla.

Analogiana rahalliseen velkaan vertailu ei ole toimiva, koska rahalliselle velalle voi olla perusteltu tarve kun taas tekninen velka ei ole hyvä asia vaikka se joskus on väistämätöntä. Tekninen velka aiheuttaa pitkällä tähtäimellä merkittävää kustannusnousua ja hidastaa kehitystä. Esimerkkinä ovat pankit, joilla on vuosikymmenien aikana kertyneiden järjestelmien myötä ollut vaikeuksia modernisoida toimintaansa.

Arvion mukaan vuonna 2021 yritykset käyttivät informaatiotekniikan budjeteistaan 24,8 prosenttia teknisen velan käsittelyyn. Keskivertotapauksessa organisaatio haaskaa 23–42 prosenttia kehitysajasta teknisen velan vuoksi. Lisäkehittäjien palkkaaminen lisää koordinoimisen kustannuksia, joka tekee kehityksestä vähemmän tehokasta.
Koronapandemian myötä seuranneessa tilassa IT-osastoilla oli kiire pitää yrityksen liiketoiminta käynnissä, jonka seurauksena yritykset arvioivat teknisen velkansa kasvaneen.

Tekninen velka ei tarkoita huonoa koodia yleiskäsitteenä, vaan sitä arvioidaan ylimääräisenä suunnittelemattomana työnä. Velan maksavat usein myöhemmät kehittäjät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tekninen velka - yrityksesi suurin digitalisaation jarru?[vanhentunut linkki]
* Tekninen velka hallinnoinnin näkökulmasta : tunnusta, tunnista ja rajoita
# Fred Brooks

| Fred Brooks |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 19. huhtikuuta 1931 Durham, Yhdysvallat |
| **Kuollut** | 17. marraskuuta 2022 (91 vuotta) |
| Koulutus ja ura |
| Tutkinnot | Duken yliopisto Harvardin yliopisto |
| Väitöstyön ohjaaja | Howard H. Aiken |
| Tutkimusalue | tietojenkäsittelytiede |
| Tunnetut työt | IBM S/360 *The Mythical Man-Month* |
| Palkinnot | Turing-palkinto |
| Aiheesta muualla |
| www.cs.unc.edu/~brooks |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Frederick Phillips ”Fred” Brooks, Jr.** (19. huhtikuuta 1931 Durham, Yhdysvallat – 17. marraskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä.

Hänet tunnetaan työstään IBM S/360 -suurtietokonehankkeen parissa, esseeteoksestaan *The Mythical Man-Month* (1975) ja niin kutsutusta Brooksin laista: ”adding manpower to a late software project makes it later” (”työvoiman lisääminen aikataulusta myöhässä olevaan ohjelmistoprojektiin saa aikaan sen, että se on enemmän myöhässä”).

Brooks piti itse suurimpana saavutuksena 8-bittisen tavun valitsemisen 6-bittisen sijaan: tämä mahdollisti pienien kirjaimien käytön suurien lisäksi, joka vaikutti kaikkialle.

Brooks valmistui Duken ja Harvardin yliopistoista. Hän voitti Turing-palkinnon vuonna 1999. Brooks pääsi Kansallisen tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001.

Brooks työskenteli pitkään Pohjois-Carolinan yliopistossa Chapel Hillissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut (englanniksi)
* *Fred Brooks* DBLP-palvelussa (englanniksi)
# Laajennettu todellisuus

Laajennetun todellisuuden tekniikkaa.
**Laajennettu todellisuus** (engl. *extended reality*, XR) on kattotermi, jolla tarkoitetaan aisteja tehostavaa immersiotekniikkaa. Näitä ovat lisätty todellisuus (engl. *augmented reality*, AR), virtuaalitodellisuus (engl. *virtual reality*, VR) ja tehostettu todellisuus (engl. *mixed reality*, MR).

## Lähteet
# DevOps

Venn-diagrammi, joka näyttää DevOpsin ohjelmistokehityksen, palveluntarjonnan ja laadunvarmistuksen leikkauskohdassa.
**DevOps** on eräs toimintamalli sähköisten palvelujen tuotantoon. Malli pyrkii automatisoimaan ohjelmistokehitykseen, testaamiseen ja ylläpitoon liittyvät IT-palvelutoiminnot. Ohjelmistokehityksessä käytetään ketterän kehityksen menetelmiä ja jatkuvan integraation (engl. *continuous integration*) sekä jatkuvan toimituksen (engl. *continuous delivery*), eli CI/CD menetelmiä.

Devops-menetelmää hyödynnettäessä laadunvarmistus ja ohjelmistopäivitysten vienti tuotantoon ovat pitkälle automatisoituja toimintoja. Nimeke on peräisin ketterän ohjelmistokehityksen ja Lean-konseptin soveltamisesta ohjelmistotuotannosta lähtien operatiiviseen toimintaan kuten palvelun tarjontaan saakka.

Esimerkiksi kuvapalvelu Flickr päivittää ohjelmistoa tuotantoon kymmenen kertaa päivässä.

## Lähteet
# Nopean kehityksen malli

**Nopean kehityksen malli (RAD)** on ohjelmistokehityksen malli, joka pyrkii nopeampaan ja laadukkaampaan kehitystyöhön kuin perinteiseen ohjelmistokehityksen elinkaareen tukeutuvat mallit (vrt. Vesiputousmalli).

Termin esitteli ensimmäisenä James Martin kirjassaan *Rapid Application Development* (1991). Nopean kehityksen mallin tarkoituksena on dramaattisesti lyhentää ohjelmistokehitykseen kuluvaa aikaa ja näin ollen tuntuvasti parantaa ohjelmistokehittämisen tuottavuutta.

## Kehittämisen malli

Kehitystyössä kommunikointi ja suunnittelu toteutetaan ensin yhdessä perinteisen ohjelmistokehityksen mukaisesti. Suunnittelun jälkeen toteutus jaetaan sopiviin kokonaisuuksiin, komponentteihin, joiden valmistumisesta vastaa erilliset kehitystiimit. Kehitystiimit tekevät komponentin rakenteen mallintamisen ja ohjelmointityön erillään muista tiimeistä. Kehitystyö on aikasidonnaista eli komponenttien valmistumiselle on tiukat aikarajat. Lopuksi komponentit yhdistetään yhdeksi ohjelmistoksi. Mallin mukainen kehitystyö on myös vahvasti iteratiivista ja sen tukena käytetään paljon prototyyppien tekemistä.

## Hyödyt

Nopean kehittämisen mallin hyötynä on nopea ohjelmistoprojektin läpimenoaika. Käytännössä tämä tarkoittaa, että jätettäessä alkusuunnittelu ja -määrittely vähemmälle huomiolle, säästetään aikaa itse mallinnus- ja ohjelmointityölle. Hyödyksi voidaan katsoa myös ajan ja henkilöresurssien säästö.

## Kritiikki

Nopean kehityksen malli on saanut myös paljon kritiikkiä osakseen. Kritiikki johtuu osin siitä, että sitä tulkitaan monella eri tapaa. Nopean kehityksen mallilla saatetaan ymmärtää vain eri ohjelmistokehityksen vaiheiden nopeuttamista tai sitä saatetaan käyttää tekosyynä sivuuttaa joitakin ohjelmistokehityksen perusperiaatteita. Mallia on kritisoitu myös siitä syystä, että nopealla kehitystyöllä ei voida saavuttaa korkeaa laatua. Sen on sanottukin soveltuvan parhaiten yksinkertaisten ohjelmistojen kehittämiseen, ja vaativien ohjemistojen rakentamiseen tulisi käyttää muita ohjelmistokehitysmalleja.

## Katso myös

* Ketterä ohjelmistokehitys

## Kirjallisuutta

* Howard, Alan: *Rapid Application Development: rough and dirty or value-for-money engineering?* s. 27–29.  Communications of the ACM, vol. 45, 2002.  (englanniksi)
* Martin, James: *Rapid Application Development*.  Indianapolis, USA:  Macmillan, 1991.  ISBN 0-02-376775-8  (englanniksi)
# Gurjara-Pratihara

| Gurjara-Pratihara  |
| --- |
| 700-luku – 1036 |
|  Pratihara-dynastian hallitsema alue vihreällä. |
| Valtiomuoto | monarkia |
| Pääkaupunki | Kannauj |
| Edeltäjät | pienet intialaiskuningaskunnat, kuten Pushyabhuti |
| Seuraajat | hajosi pieniksi valtioiksi, Chandela valloitti ydinalueet |
| Infobox OK |

**Gurjara-Pratihara-dynastia** oli keskiajan hindudynastia nykyisen Intian pohjoisosassa. Dynastian alkuperä on epäselvä, aiemmin heidän uskottiin polveutuneen Intiaan 600-luvulla asettuneista hunneista, jotka myöhemmin sekoittuivat kasaareihin. Nykyisin useimmat historioitsijat uskovat heidän olleen alun perin gujarateja. Dynastia nousi valtaan alueella 700-luvulla. Dynastian vaikutusvalta hiipui sisäisiin kiistoihin ja lopullisesti sen katoaminen on liitetty muslimien Intian valloituksiin.

## Lähteet
# Luettelo Delhin pääministereistä

| Delhin pääministeri |
| --- |
|
Chief minister of Delhi |
|  |
| **Nykyinen Arvind Kejriwal** 14. helmikuuta 2015 lähtien |
| Kauden pituus |
5 vuotta |
| Kotisivut | delhi.gov.in |

Tämä on **luettelo Delhin pääministereistä.**

Vuonna 1991 annettu lisäys Intian perustuslakiin antoi Delhille erityisaseman, jonka myötä Delhi sai lainsäädäntökokouksen sekä pääministerin. Intian presidentti nimittää Delhin pääministerin virkaansa. Delhiä hallitsee pääministerin ja lainsäädäntökokouksen lisäksi varakuvernööri.

| Pääministeri | Virkakausi | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Alkoi | Päättyi |
| 1 |  | Chaudhary Brahm Prakash Yadav | 17. maaliskuuta 1952 | 12. helmikuuta 1955 | Intian kongressipuolue |  |
| 2 |  | Gurmukh Nihal Singh | 12. helmikuuta 1955 | 1. marraskuuta 1956 |
| Virka lakkautettu vuosina 1956–1993 |
| 3 |  | Madan Lal Khurana | 2. joulukuuta 1993 | 26. helmikuuta 1996 | Intian kansanpuolue |  |
| 4 |  | Sahib Singh Verma | 26. helmikuuta 1996 | 12. lokakuuta 1998 |
| 5 |  | Sushma Swaraj | 12. lokakuuta 1998 | 3. joulukuuta 1998 |
| 6 |  | Sheila Dikshit | 3. joulukuuta 1998 | 1. joulukuuta 2003 | Intian kongressipuolue |  |
| 1. joulukuuta 2003 | 29. lokakuuta 2008 |
| 29. lokakuuta 2008 | 28. joulukuuta 2013 |
| 7 |  | Arvind Kejriwal | 28. joulukuuta 2013 | 14. helmikuuta 2014 | Aam Aadmi Party |  |
| – |  | (Presidentin hallinto) | 14. helmikuuta 2014 | 14. helmikuuta 2015 | ei puoluetta |  |
| (7) |  | Arvind Kejriwal | 14. helmikuuta 2015 | 15. helmikuuta 2020 | Aam Aadmi Party |  |
| 16. helmikuuta 2020 | *Nykyhetki* |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Luettelo Delhin pääministereistä
# Alkutuotanto

**Talouden sektoritKolmen sektorin
hypoteesi**

Primaarisektori
(raaka-aineet)
Sekundaarisektori
(jalostus)
Tertiaarisektori
(palvelut)

**Omistuksen mukaan**

Julkinen sektori
Yksityinen sektori
Yhteisötalous
Kolmas sektori

**Alkutuotannossa** luonnonvaroista valmistetaan perustuotteita ja materiaaleja edelleen jalostettavaksi. Monia tämän sektorin tuotteita käytetään raaka-aineena muilla teollisuudenaloilla.

Alkutuotantoon luetaan taloustieteessä kaivostoiminta ja louhinta, kalastus sekä maa- ja metsätalous. Tilastoinnissa kaivostoiminta lasketaan kuitenkin kuuluvaksi jalostuksen toimialaan.

## Lähteet
# Konditoriatuote

Ranskalaisia leivoksia
**Konditoriatuote** on jälkiruokana tai kahvin kanssa tarjottava ruokalaji. Yleensä ne ovat makeita ja melko rasvaisia.

Konditoriatuotteet voidaan jakaa kuuteen ryhmään: täytekakut, leivokset, kahvikakut, pikkuleivät, suolaiset konditoriatuotteet ja erikoistuotteet.

Konditoriatuotteissa on runsaammin kananmunia, rasvaa ja sokeria kuin kahvileivissä. Niitä ei voi muiden leipomotuotteiden tapaan nostattaa hiivalla, koska hiiva ei toimi tehokkaasti kovin rasva- tai sokeripitoisessa massassa. Konditoriamassat valmistetaan vaahdottamalla, vatkaamalla, sekoittamalla tai erilaisilla yhdistelmätekniikoilla.

## Lähteet

* Heinonen, Jouppila & Salovaara: *Kondiittorin käsikirja*.  Helsinki:  Vesanpaino Oy, 1993.  ISBN 952-90-4677-4
* Ijäs, T. & Välimäki, M-L.: *Tunne elintarvikkeet*.  (2. painos)  Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-23067-0
* Peltomäki, Välimäki, Minni & Koponen: *Laatua leivontaan. Leipomotekniikka ja ammattisanastot*.  Jyväskylä:  Gummerus, 1997.  ISBN 952-13-0057-4

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konditoriatuote Wikimedia Commonsissa
# Flake

Flake-patukka avattuna.
99 Flake.
**Flake** on Cadburyn valmistama suklaapatukka, joka koostuu maitosuklaasta. Patukan kehitti Cadburyn työntekijä Daniel Day vuonna 1920, ja saman vuoden aikana aloitettiin sen valmistus.

## 99 Flake

Vuodesta 1922 lähtien Isossa-Britanniassa, Australiassa ja Irlannissa jäätelökauppiaat ovat myyneet 99 Flake -nimistä pehmytvaniljajäätelötuuttia, johon on työnnetty normaalipatukkaa puolet pienempi Flake-patukka.

## Vaihtoehdot

* Flake Noir - tummasuklaata sisältävä hiutalepatukka.
* Flake Snow - valkosuklaahiutalepatukka maitosuklaaseen dipattuna (tunnettiin nimellä Snowflake vuoteen 2003 asti). Julkaistiin vuonna 2000, ja tuotanto lopetettiin vuonna 2008.
* Flake Sipped - maitosuklaahiutalepatukka maitosuklaaseen dipattuna (muistuttaa suurempaa versiota Twirl-patukasta), ja se tunnetaan myös nimellä Flake Luxury. Julkaistiin vuonna 2003.
* Flake Praline - maitosuklaapatukka konvehdilla. Julkaistu vuonna 2004.
* Flake Dark - tummasuklaapatukka tummasuklaalla kuorrutettuna. Julkaistu vuonna 2006.
* Flake Bar
* Flake Allure - maitosuklaapatukka peitettynä puoliksi tryffeliin ja maitosuklaaseen. Julkaistu vuonna 2011 (rajoitettu erä).
* Orange Flake - appelsiininmakuinen suklaapatukka (myydään vain Etelä-Afrikassa).
* Flake Mint - hiutalepatukka, jolla on vaaleanvihreä mintunmakuinen keskiosa. Etelä-Afrikassa se on mintunmakuinen patukka ilman väritystä.
* 99 Flake Cone - vohvelikartiotyylinen valmisjäätelö, jota markkinoidaan 99 Flakes -jäätelön tapaan jäätelökauppiaiden myymälöissä.
* Flake McFlurry original - McFlurry murskatuilla hiutale- ja suklaapalasilla. Rajoitetun erän tuote oli yhtä aikaa markkinoilla McFlurry raspberryn kanssa.
* Flake McFlurry raspberry - McFlurry murskatuilla hiutale- ja suklaapalasilla sekä vadelmamehulla.

## Lähteet
# Almond Joy

**Almond Joy** on Hershey'sin valmistama suklaapatukka. Patukassa on kookospähkinäsydän sekä kaksi mantelia, jotka on kuorrutettu maitosuklaalla. Käärepaperiltaan Almond Joy on sininen. Almond Joy on Moundsin sisartuote.

Bounty muistuttaa Almond Joyta muotoilunsa puolesta mutta ei sisällä manteleita.

## Historia

Almond Joy halkaistuna.
Almond Joy -patukan loi Mounds-patukan kehittäjä Peter Paul Candy Manufacturing Co. Patukka esiteltiin vuonna 1946. Vuonna 1978 Peter Paul sulautui Cadburyn kanssa. Hershey's osti Yhdysvaltain markkinointiosuudet yhdistetyltä yhtiöltä vuonna 1988. Vaikka Peter Paulia ja yhtiötä ei ole enää olemassa, nimi esiintyy siitä huolimatta yhä patukoiden käärepapereissa osana patukan brändinimeä.

1970-luvun aikana Peter Paulin yhtiö käytti sävelmää "Sometimes you feel like a nut / Sometimes you don't / Almond Joy's got nuts / Mounds don't" mainostaakseen sekä Almond Joyta että Moundsia. Sävelmän sanoituksissa olleen lauseen "feel like a nut" (engl. *nut* = *pähkinä, myös sekopää, hullu*) kohdalla mainoksessa esiintyi sekopää, joka teki aina kaikenlaista erikoista ja hauskaa, kuten ratsasti hevosella takaperin.

Hershey's ryhtyi 2000-luvulla valmistamaan eri tuoteversioita Almond Joysta, mukaan lukien vuonna 2004 valmistetut Piña Colada ja Double Chocolate Almond Joyt, joita myytiin vain rajoitettu erä, vuonna 2005 valmistetut White Chocolate Key Lime ja Milk Chocolate Passion Fruit Almond Joyt sekä vuonna 2006 valmistetun Toasted Coconut Almond Joyn.

## Almond Joy julkisuudessa

Almond Joyta mainostettiin yhdysvaltalaisen ajoneuvokorien valmistajan Budd Companyn M3-junissa Philadelphiassa. Suklaapatukan mainoslause ”Sometimes you feel like a nut, sometimes you don’t” esiintyi Michael Hendersonin funk- ja tanssimusiikkikappaleessa ”Wide Receiver”. Almond Joy oli yhdysvaltalaisessa komedia-draamasarjassa *Weeds* Nancyn viimeisimmän aviomiehen Judahin suosikkimakeinen. Suklaapatukkaa mainostavaa laulua käytettiinkin sarjan toisen tuotantokauden yhdeksännessä jaksossa.

Almond Joy -patukkapaketin voi nähdä Don Ricklesin takana varastopöydällä elokuvassa *Kellyn sankarit* Ricklesin puhuessa Clint Eastwoodin kanssa. Yhdysvaltalaismuusikko Princen kappaleessa ”Get Off” esiintyy lause ”strip your dress down like I was strippin’ a Peter Paul’s Almond Joy”. Yksi yhdysvaltalaisyhtye The Allman Brothers Bandin jäsenistä käytti nimenään Almond Joyn muotoiltua versiota Allman Joys. Yhdysvaltalaisen komediasarjan *Puisto-osaston* toisen tuotantokauden seitsemännessä jaksossa manteleille allerginen Ron Swanson kysyy Annilta, onko tämän juhlissa tarjolla muita patukoita kuin Almond Joyta.

Yhdysvaltalaislaulaja Tom Waitsin albumin Mule Variations kappaleessa ”Chocolate Jesus” mainitaan Almond Joy. Televisiosarja *Simpsoneiden* jaksossa ”Lisa ihmemaassa” Lisa Simpson ostaa ensimmäiselle seurustelukumppanilleen Almond Joyn Kwik-E-Martista Julietin kanssa.

## Lähteet
# Bombayn pommi-iskut 1993

| Bombayn pommi-iskut 1993 |
| --- |
| Paikka | Mumbai, Intia |
| Ajankohta | 12. maaliskuuta 1993 |
| Iskutyyppi | autopommi |
| Kuolleita | 257 |
| Haavoittuneita | 713 |
| Epäilty/epäillyt | Dawood Ibrahim |
| Infobox OK |

BombayBombayn sijainti Intian kartalla.
**Bombayn pommi-iskut 1993** tapahtuivat Intian Bombayssa eli nykyisessä Mumbaissa 12. maaliskuuta 1993. Isku sisälsi 13 pommi-iskua. Mafiapomo Dawood Ibrahimin, jota ei ole saatu kiinni, uskotaan olleen iskujen suunnittelija. Iskujen uskotaan olleen kosto Baburin moskeijan tuhosta vuonna 1992.

Voimakas autopommi räjähti kello 13.30 Bombayn pörssin kellarissa ja 28-kerroksinen rakennus vaurioitui pahoin. Muita kohteita olivat muun muassa Chhatrapati Shivajin kansainvälinen lentoasema ja Air Indian toimisto. Kello 15.40 mennessä oli räjähtänyt yhteensä 13 pommia.

## Lähteet
# Washington University in St. Louis

| Washington University in St. Louis |
| --- |
|  |
| Motto | *Per veritatem vis* |
| Perustettu | 1853 |
| Rahoitus | yksityinen |
| Opiskelijoita | 14 842 (syksy 2015) |
| Sijainti | St. Louis, Missouri Yhdysvallat |
| wustl.edu |
| Infobox OK |

**Washington University in St. Louis** (lyh. **WashU** tai **WUSTL**) on yksityinen yliopisto Yhdysvaltojen Missourin osavaltion St. Louisissa. Sillä on noin 15 000 opiskelijaa, joista puolet suorittaa undergraduate- ja puolet graduate-tason opintoja.

Yliopisto perustettiin vuonna 1853 nimellä *Eliot Seminary*, mutta nimettiin pian George Washingtonin mukaan.

Yliopisto tekee laajaa tieteellistä yhteistyötä Monsanto-yhtiön kanssa.

Yliopiston graduate-tason tiedekuntiin kuuluvat sosiaalityön, liiketoiminnan, oikeustieteen, lääketieteen, muotoilun ja visuaalisten taiteiden sekä insinööritieteiden koulut.
Vuonna 2016 *U.S. News & World Report* -⁠lehden rankingissä Washington University in St. Louis sijoitettiin 19. tilalle parhaiden yhdysvaltalaisyliopistojen joukossa. Lukuvuoden opiskelu maksoi noin 50 000 Yhdysvaltain dollaria.

Yliopiston taidemuseolla (The Mildred Lane Kemper Art Museum) on hallussaan yksi Yhdysvaltojen suurimmista yliopistojen taidekokoelmista, johon kuuluu töitä muun muassa Pablo Picassolta ja Jackson Pollockilta. Yliopistosairaala Barnes-Jewish Hospital on yksi maan arvostetuimmista.

Suomalaissyntyinen virtausdynamiikan ja ilmailun tutkija Raimo Häkkinen (1926–2019) toimi yliopistossa professorina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Washington University in St. Louis Wikimedia Commonsissa