Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aioni

**Aioni** (m.kreik. αίών) tarkoittaa ajanjaksoa ja maailmankautta. Uudessa testamentissa ja alkukristillisyydessä esiintyy aionin ajattelu voimakkaana: Kristuksessa nimenomaan hänen ylösnousemuksessaan, on alkanut uusi pelastuksen ja elämän aioni, vaikka tämä maailma samanaikaisesti vielä kuuluu myös vanhan synnin ja kuoleman aioniin. Aionien jännitys "jo nyt – ei vielä" antaa selityksen moniin alkukristillistä eskatologiaa ja etiikkaa koskeviin ongelmiin.

Hellenistisessä uskonnollisuudessa, erityisesti gnostilaisuudessa, aionilla on tarkoitettu erilaisia jumaluudesta lähteviä voimia.

## Katso myös

* Aion

## Lähteet
# Punta

Kartalla alueet, joissa on käytössä punta. Vaaleansinisellä merkityssä Turkissa käytössä on liira.
**Punta** (engl. *pound*) on monissa maissa käytetyn rahayksikön nimi. Merkittävin on Englannin punta.

Punnan merkki **£** on muodostettu vastaavaa painoyksikköä tarkoittavan latinan sanan *libra* (suom. *vaaka*) alkukirjaimesta L. Samasta sanasta johtuvat myös rahayksiköiden nimet liira, joka on käytössä Turkissa ja ennen euron käyttöönottoa myös Italiassa, sekä livre, joka 1700-luvulle saakka oli käytössä Ranskassa. Ranskan kielessä sanaa *livre* käytetään myös Englannin punnasta.

## Valtiot joissa punta on käytössä

| Valtio | Valuutta | ISO 4217 koodi |
| --- | --- | --- |
|  Britannia | Englannin punta | GBP |
|  Egypti | Egyptin punta | EGP |
|  Libanon | Libanonin punta | LBP |
|  Etelä-Sudan | Etelä-Sudanin punta | SSP |
|  Sudan | Sudanin punta | SDG |
|  Syyria | Syyrian punta | SYP |

## Territioriot joissa punta on käytössä

| Valtio | Valuutta | Sidottu |
| --- | --- | --- |
|  Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha | Saint Helenan punta | Englannin puntaan |
|  Falklandinsaaret | Falklandin punta |
|  Gibraltar | Gibraltarin punta |
|  Guernsey | Guernseyn punta |
|  Jersey | Jerseyn punta |
|  Mansaari | Mansaaren punta |

## Katso myös

* Irlannin punta
* Kyproksen punta
* Maltan punta

## Lähteet
# Ludvig II (Anjou)

Ludvig II, kuva 1400-luvun jälkipuoliskolta.
**Ludvig II** (ransk. *Louis*; 7. lokakuuta 1377 Toulon – 29. huhtikuuta 1417 Angers) oli Ranskan hallitsijasukuun kuulunut Anjoun herttua sekä Provencen ja Mainen kreivi, joka katsoi olleensa vuodesta 1384 myös Napolin kuningaskunnan kuningas ja pitikin Napolia hallussaan vuosina 1390–1399.

Ludvig II:n vanhemmat olivat Anjoun herttua Ludvig I ja Marie de Blois. Hänen isoisänsä oli Ranskan kuningas Juhana II. Ludvig II:n isä Ludvig I oli Anjoun herttua ja Mainen kreivi, jonka Napolin kuningatar Johanna I adoptoi vuonna 1380 kruununperijäkseen. Kun kilpaileva perillinen Kaarle III syrjäytti paavin tuella Johannan, Ludvig I otti vuonna 1382 haltuunsa tämän valtakuntaan kuuluneen Provencen kreivikunnan ja vastapaavi Klemens VII kruunasi hänet Avignonissa Sisilian (Napolin) ja Jerusalemin kuninkaaksi. Ludvig I:n kuollessa sotaretkellä Kaarlea vastaan vuonna 1384 kuusivuotias Ludvig II peri isänsä läänitykset ja kuninkaalliset arvonimet. Napolissa valta siirtyi Kaarle III:n murhan jälkeen vuonna 1386 tämän alaikäiselle pojalle Ladislaukselle, mutta maassa vaikutti myös Ludvigia tukenut ranskalaismielinen puolue. Ludvig ja Ladislaus olivat kolmansia serkkuja.

Klemens VII kruunasi Ludvig II:n isänsä tapaan Sisilian (Napolin) kuninkaaksi Avignonissa vuonna 1389. Ladislaus oli joutunut jo vuonna 1387 pakenemaan pääkaupungistaan Napolista, ja Ludvig II saapui kaupunkiin vastapaavin lähettilään kanssa vuonna 1390. Hän hallitsi siellä vuoteen 1399, jolloin Ladislaus sai kaupungin vallattua takaisin. Vuonna 1409 Ludvig tunnusti uuden vastapaavin Aleksanteri V:n, valtasi Ladislauksen miehittämän Rooman ja aloitti uuden hyökkäyksen Napoliin. Seuraava vastapaavi Johannes XXIII kruunasi hänet uudelleen Napolin kuninkaaksi vuonna 1411, ja hän voitti Ladislauksen Roccaseccan taistelussa saman vuoden toukokuussa mutta ei onnistunut hyödyntämään voittoa. Johannes XXIII lähentyi seuraavana vuonna Ladislausta, joten Ludvig II palasi Ranskaan.

Ludvig II perusti Aix-en-Provenceen yliopiston (nykyinen Université d’Aix-Marseille) vuonna 1409. Hän laajensi myös Angersin yliopiston oikeuksia.

Ludvig II:n puolisona oli vuodesta 1400 Aragonian prinsessa Jolanda, jonka isä oli kuningas Juhana I. Heille syntyi viisi lasta. Vanhin tytär Maria kohosi Ranskan kuningattareksi kuningas Kaarle VII:n puolisona. Ludvigia seurasi herttuana ja kreivinä hänen vanhin poikansa Ludvig III. Toiseksi vanhin poika René onnistui myöhemmin kohoamaan Napolin kuninkaaksi ja kolmas poika Kaarle peri Mainen kreivin arvon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludvig II (Anjou) Wikimedia Commonsissa
# Belgian vaakuna

Suuri vaakuna
Pieni vaakuna
**Belgian vaakuna** on Belgian tunnus lipun ohella. Se hyväksyttiin maan vaakunaksi 17. maaliskuuta 1837. Siihen on kuvattu mustalle pohjalle kultainen leijona, jolla on punainen kieli ja punaiset kynnet. Suureen vaakunaan on kuvattu myös kaksi leijonaa kilvenkantajina käsissään Belgian liput. Kilven alla olevaan nauhaan on kirjoitettu Belgian motto, *Yhtenäisyydessä on voimaa*, joko ranskaksi tai flaamiksi: *L'union fait la force* / *Eendracht maakt macht*.

Punakyntinen leijona vaakunan keskellä tunnetaan virallisesti nimellä *Leo Belgicus*.

## Lähteet

Euroopan valtioiden vaakunat

* Alankomaat
* Albania
* Andorra
* Armenia¹
* Azerbaidžan¹
* Belgia
* Bosnia ja Hertsegovina
* Bulgaria
* Espanja
* Georgia¹
* Islanti
* Irlanti
* Italia
* Itävalta
* Kazakstan¹
* Kroatia
* Kreikka
* Kypros¹
* Latvia
* Liechtenstein
* Liettua
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Norja
* Pohjois-Makedonia
* Portugali
* Puola
* Ranska
* Romania
* Ruotsi
* Saksa
* San Marino
* Serbia
* Slovakia
* Slovenia
* Suomi
* Sveitsi
* Tanska
* Tšekki
* Turkki¹
* Ukraina
* Unkari
* Yhdistynyt kuningaskunta
* Valko-Venäjä
* Vatikaanivaltio
* Venäjä¹
* Viro

¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio