# Ali Khamenein kuolema

| Ali Khamenein kuolema |
| --- |
| Osa Yhdysvaltojen ja Israelin ilmaiskuja Iraniin 2026 |
|  Khamenei 12. helmikuuta 2026, 16 päivää ennen kuolemaansa |
| Päivämäärä | 28. helmikuuta 2026 |
| Paikka | Teheran, Iran |
| Lopputulos | Khamenei (ja 6 muuta) surmattiin |
| Osapuolet |
|  Yhdysvallat  Israel |  Iran |
| Infobox OKNimi-testi OK |

Iranin hengellinen johtaja **Ali Khamenei surmattiin 28. helmikuuta 2026** Teheraniin kohdistuneessa Israelin ohjusiskussa. Hänen kuolemansa vahvistettiin 1. maaliskuuta 2026. Isku oli osa Yhdysvaltojen ja Israelin yhteistä ilmaoperaatiota. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu (CIA) oli paikantanut Khamenein sijainnin ennen hyökkäyksen käynnistämistä.

Israelin alustavien tietojen mukaan Khamenei kuoli välittömästi iskussa. Tämän jälkeen Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu ilmoittivat hänen kuolemastaan. Iranin valtiollinen media vahvisti tiedon seuraavana päivänä, ja hallitus julisti 40 päivän suruajan sekä seitsemän päivän suruloman. Khamenein tytär, vävy, lapsenlapsi ja miniä kuolivat myös iskuissa. Khamenein vaimo Mansoureh Khojasteh Bagherzadeh kuoli vammoihinsa 2. maaliskuuta.

Kuoleman varmistuttua useat iranilaiset lähtivät juhlimaan kaduille.

## Ilmaiskun valmistelut

Reutersin mukaan Yhdysvallat ja Israel valmistautuivat iskuun juuri sillä hetkellä, kun Ali Khamenei oli koolla ylimpien neuvonantajiensa kanssa, joista vähintään viisi kuoli hänen kanssaan. Operaatiossa kohdennettiin iskuja myös ainakin kahteen muuhun paikkaan Teheranissa samanaikaisesti varmistaen, että iskulla saatiin tuhottua kaikki tärkeät kohteet.

## Ilmaiskut

28. helmikuuta 2026 kello 8.10 paikallista aikaa Yhdysvallat ja Israel iskivät useisiin kohteisiin Iranissa osana operaatiota, jonka tarkoituksena oli pysäyttää maan ydin- ja ohjusohjelmat sekä saada aikaan vallanvaihto. Strategisia kohteita ja tärkeitä iranilaisia päämiehiä vastaan suunnattujen iskujen seurauksena Khamenein palatsi oli yksi niistä kohteista, joihin Israelin iskut pääkaupungissa Teheranissa kohdistuivat. Satelliittikuvien perusteella rakennus vaurioitui vakavasti.

## Jälkiseuraukset

### Johtajuuskriisi

Koska hengellisen johtajan virka nimitetään Iranin asiantuntijaneuvostossa ja varajohtajan virka lakkautettiin vuonna 1989, Khameneillä ei ollut virallisesti nimitettyä seuraajaa.

Uuden hengellisen johtajan valintaan asti virkaa toimittaa niin sanottu väliaikainen johtajaneuvosto, johon kuuluvat Masud Pezeškian (presidentti), Gholam-Hossein Mohseni-Eje'i (korkeimman oikeuden puheenjohtaja), Mohammad Bagher Ghalibaf (parlamentin puhemies) ja Alireza Arafi (uskonnollisen johdon edustaja).

### Reaktiot

#### Iran

Iranin presidentti Masud Pezeškian kuvaili Khamenein kuolemaa ”suureksi rikokseksi” ja sanoi, että se ei jääisi rankaisematta.

Iranilaisten siviilien reaktiot hänen kuolemaansa vaihtelevat. Kun Khamenein kuolema vahvistettiin, monet iranilaiset siviilit lähtivät juhlimaan kaduille. Verkossa levisi videoita juhlista esimerkiksi Isfahanissa, Karajissa, Kermānšāhissa, Qazvinissa, Sanandajissa, Šīrāzissa ja Izehissä. Dehloranissa kuvattiin ihmisiä hurraamassa, kun patsas kaadettiin.

Khamenein kannattajat surivat kuitenkin hänen kuolemaansa Imaami Rezan pyhäkön lähellä Mašhadissa. Videoissa näkyy useita ihmisiä itkemässä, kun taas toiset makaavat surun murtamina lattialla.

Maanpaossa oleva kruununprinssi Reza Pahlavi, Iranin viimeisen šaahin Mohammad Reza Pahlavin vanhin poika ja tunnettu islamilaisen tasavallan hallintoa vastustava toisinajattelija, julisti yksipuolisesti ”islamilaisen tasavallan lopun” pian Khamenein kuoleman jälkeen.

#### Kansainväliset

* Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kommentoi Khamenein kuolemaa kutsumalla häntä ”yhdeksi historian julmimmaksi ihmiseksi” ja ilmoitti, että Yhdysvallat jatkaa Iranin pommittamista.
* Argentiinan presidentti Javier Milei kiitti Israelin ja Yhdysvaltojen yhteistä operaatiota, joka johti Khamenein ”eliminointiin”, ja lisäsi, että ”Khamenei oli yksi pahimmista, väkivaltaisimmista ja julmimmista henkilöistä, joita ihmiskunnan historiassa on koskaan nähty.” Milei syytti Khameneita myös Iranin terrorismista ja vuoden 1994 AMIA:n pommi-iskusta Buenos Airesissa, ja lisäsi, että Argentiina jatkaa muiden iskun tekijöiden etsintää ja pakottaa heidät maksamaan teostaan vapaudellaan tai hengellään.
* Irakin hallituksen tiedottaja Bassem al-Awadi julisti kolmen päivän suruajan murhan jälkeen. Irakin oppositiojohtaja ja shiialainen pappi Muqtada al-Sadr ilmaisi ”surunsa ja tuskansa” X:ssä Khamenein kuoleman jälkeen.
* Venäjän presidentti Vladimir Putin kutsui Khamenein kuolemaa ”kyyniseksi murhaksi”. Hän lähetti surunvalittelunsa presidentti Masud Pezeškianille ja sanoi, että ”Khamenein salamurha rikkoo kaikkia ihmisen moraalin ja kansainvälisen oikeuden normeja”.
* Ukrainan virallinen X-tili juhli Khamenein kuolemaa kirjoittamalla, että ”mikään ei voita diktaattorin kuolemaa”.
* Euroopan unionin ulkopolitiikan korkea edustaja Kaja Kallas sanoi, että Khamenein kuolema oli ”käänteentekevä hetki Iranin historiassa”. Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen sanoi: ”Khamenein kuoleman myötä iranilaisille on syntynyt uusi toivo. Meidän on varmistettava, että he voivat itse päättää ja määrittää tulevaisuutensa.”
* Ulkoministeri Elina Valtonen kirjoitti X:ssä, että ”Tämä avaa mahdollisuuden pitkään odotetulle muutokselle Lähi-idässä. Iranin diktatuuri on vuosien ajan tukahduttanut oman kansansa perusoikeuksia.”, ja lisäsi: ”Iran on toiminut läheisessä yhteistyössä Venäjän kanssa ja toimittanut lennokkeja ja ohjuksia hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan”

### Mielenosoitukset

Khamenein kuolema aiheutti maailmanlaajuisia mielenosoituksia. Bagdadissa mielenosoittajat ottivat yhteen turvallisuusjoukkojen kanssa, ja mielenosoittajat yrittivät hyökätä Yhdysvaltain suurlähetystöön ja tukkia sinne johtavat tiet.

Yhdysvaltain konsulaatin lähellä Karachissa puhkesi mellakoita kuoleman seurauksena. Mielenosoittajat polttivat ja tahrasivat rakennuksen ikkunoita ja yrittivät tunkeutua sisään. Yhdeksän mielenosoittajaa kuoli poliisin toimissa. Mielenosoittajat tuhosivat myös useita rakennuksia, mukaan lukien Yhdistyneiden Kansakuntien alueellisen toimiston Skardussa, Gilgit-Baltistanissa.

## Katso myös

* Varzaqanin helikopterionnettomuus
* Ilmaisku Bagdadin kansainväliseen lentoasemaan 2020
* Yhdysvaltain iskut Venezuelaan 2026

## Lähteet