Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sud Ouest (sanomalehti)

| Sud Ouest |
| --- |
|  |
| Lehtityyppi | sanomalehti |
| Kustantaja | Groupe Sud Ouest |
| ISSN | ISSN 1760-6454 |
| Kokonaislevikki | 218 000 (2019) |
| Perustettu | 1944 |
| Kotikunta | Bordeaux |
| Kotimaa | Ranska |
| Ilmestymistiheys | päivittäin |
| Kieli | ranska |
| Aiheesta muualla |
| Kotisivu |
| Infobox OK |

**Sud Ouest** on Ranskan Bordeaux’ssa ilmestyvä vuonna 1944 perustettu alueellinen sanomalehti. Sillä on lisäksi kahdeksan paikallistoimitusta ympäri lounaista Ranskaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lehden verkkosivut (ranskaksi)
# Iravadi

| Iravadi |
| --- |
|  Iravadi kartalla. Valuma-alue on merkitty keltaisella |
| Alkulähde | Malin ja N'Main yhtymä |
| Laskupaikka | Andamaanienmeri |
| Maat |  Myanmar |
| Pituus | 2 170 km |
| Virtaama | 13 000 m³/s |
| Valuma-alue | 411 000 km² |
| Infobox OK |

**Iravadi** (joskus myös *Irrawaddy*) on Myanmarin suurin joki ja merkittävä kulkureitti. Se alkaa aivan maan pohjoiskolkasta Kiinan rajan tuntumasta maan korkeimman vuoren Hkakabo Razin (5 881 m) juurelta virtaavista Mali- ja N’Maijoista ja virtaa 2 170 kilometrin pituisena halki maan keskiosien laskien Andamaanienmereen. Joen valuma-alue on noin 411 000 km² ja suurin sivujoki Chindwin.

Iravadi muodostaa Martabaninlahden länsipuolelle noin 35 000 neliökilometrin laajuisen suistoalueen. Joki on purjehduskelpoinen Bhamoon, sadekausina aina Myitkyinaan asti. Sen lukuisat hiekkasärkät ja saaret vaikeuttavat kuitenkin navigaatiota näin pitkälle.

Myanmarin väestö on keskittynyt jokilaakson alueelle ja suistoon. Suurista kaupungeista Mandalay sijaitsee joen keskivaiheilla sen itärannalla ja Yangôn suistoalueella. Iravadin suisto on maailman merkittävimpiä riisinkasvatusalueita. Riisi onkin tärkeimpiä jokea pitkin kuljetettavia tuotteita. Tiikkipuuta kuljetetaan puolestaan uittamalla suurina lauttoina. Siirtomaa-aikoina ennen rautateiden ja autoliikenteen saapumista Iravadi oli perinteinen tie Mandalayyn.

Sana Iravadi tulee mahdollisesti sanskritinkielisestä sanasta *airāvatī*, joka tarkoittaa ’elefanttijokea’.

Joen mukaan on saanut nimensä iravadindelfiini (*Orcaella brevirostris*), jota esiintyy myös muissa Kaakkois-Aasian suurissa joissa Borneolle ja Filippiineille asti. Sitä tavataan pääosin estuaareissa ja makeissa vesissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iravadi Wikimedia Commonsissa
# Telenor

| Telenor ASA |
| --- |
|  |
| Yritysmuoto | allmennaksjeselskap |
| Osake | OSE: TEL |
| ISIN | NO0010063308 |
| Perustettu | 1855 |
| Toimitusjohtaja | Sigve Brekke |
| Puheenjohtaja | Jens Petter Olsen |
| Kotipaikka | Bærum, Norja |
| Toimiala | tietoliikenne |
| Liikevaihto |  110,4 mrd. NOK (2018) |
| Liikevoitto |  22,1 mrd. NOK (2018) |
| Nettotulos |  17,4 mrd. NOK (2018) |
| Henkilöstö |  n. 21 000 (FTE 2018) |
| Tytäryhtiöt | muun muassa DNA Oyj |
| Omistaja | Norjan valtio (54,5 %) |
| www.telenor.com |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Telenor ASA** on norjalainen telealan konserni. Telenor lukeutuu maailman suurimpiin televiestintäalan yhtiöihin, ja sen päämarkkina-alueet ovat Pohjoismaat ja Aasia. Yhtiön osake on listattuna Euronextin Oslon pörssissä.

Telenor vetäytyi Keski- ja Itä-Euroopan markkinoilta vuonna 2018 myymällä toimintonsa Unkarissa, Serbiassa, Montenegrossa ja Bulgariassa tšekkiläiselle PPF Group -sijoitusyhtiölle noin kolmen miljardin euron kauppahinnalla.

Telenor ilmoitti ostavansa DNA:n enemmistön huhtikuussa 2019 ja helmikuussa 2020 DNA poistui Helsingin pörssistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Telenor Wikimedia Commonsissa

* Telenor Group (englanniksi, norjaksi)
# Brittiläinen Kamerun

| Brittiläinen Kamerun British Cameroons |
| --- |
| 1922–1961 |
|  Lippu |
|  tunnus |
|  Kamerun vuosina 1901–1972. |
| Valtiomuoto | Kansainliiton mandaattialue, Britannian hallintoalue |
| osa  | Brittiläistä Länsi-Afrikkaa |
| Valtionpäämies | * Yrjö V (1922–1936)
* Edvard VIII (1936)
* Yrjö VI (1936–1952)
* Elisabet II (1952–1961)
 |
| Pääkaupunki | Buea |
| Historia |  |
| – Kansainliiton mandaattialueeksi | 20. heinäkuuta 1920 |
| – itsenäisyys; Kamerun liittyi Ranskan Kamerunin kanssa itsenäiseksi Kameruniksi, osa alueesta liitettiin Nigerian | 1. lokakuuta 1961 |
| Viralliset kielet | englanti |
| Kielet | duala, oroko, fulani, karuni |
| Valuutta | Brittiläisen Länsi-Afrikan punta |
| Kansallislaulu | God Save the Queen |
| Edeltäjä |  Saksan Kamerun |
| Seuraajat |  Kamerun  Nigeria (osa) |
| Infobox OK |

**Brittiläinen Kamerun** (engl. *British Cameroons*) oli enemmän tai vähemmän virallisesti Britannian länsiafrikkalainen siirtomaa ensimmäisestä maailmansodasta 1960-luvun alkuun. Belgian, Ranskan ja Britannian joukot valtasivat Saksan keisarikunnalta sen siirtomaan Saksan Kamerunin ja sen laajennusosan Neukamerunin sodan alkuvaiheessa. Versailles’n rauhassa Kamerunista tuli Kansainliiton mandaattialue, jonka suurempi itäosa annettiin Ranskalle ja pienempi kapea länsiosa Britannialle. Britannian osa koostui kandesta osasta, eteläisestä ja pohjoisesta. Pohjoinen osakin oli kaksiosainen siten, että sen keskellä oli pätkä Nigerian ja Ranskan Kamerunin yhteistä rajaa. Nigeria oli myös brittiläinen siirtomaa, jonka kautta Brittiläistä Kamerunia hallittiin. Näin tästä tuli eräänlainen siirtomaan siirtomaa.

Toisen maailmansodan jälkeen Kamerunista tuli Kansainliiton kaaduttua Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalue brittiläisen ja ranskalaisen osan jäädessä entiseen jakoonsa. Vuonna 1954 Brittiläinen Kamerun muuttui Nigerian autonomiseksi alueeksi. Kamerunin ja Nigerian itsenäistyessä poliittisesti Ranskan ja Britannian vallasta vuonna 1960 oli myös ratkaistavana Brittiläisen Kamerunin kohtalo. Kaksijakoinen muslimienemmistöinen pohjoisosa jäi Nigerian yhteyteen, eteläosasta tuli Kamerunin liittotasavallan kaksi maakuntaa, lounainen ja luoteinen.

Brittiläisen Kamerunin päällepainama Nigerian postimerkissä.
Brittiläisen Kamerunin pinta-ala oli 88 297 neliökilometriä, kun Ranskan Kamerunin ala oli 418 215 neliökilometriä. Asukkaita brittiläisessä osassa oli vajaa kolmannes verrattuna ranskalaiseen osaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brittiläinen Kamerun Wikimedia Commonsissa
# Buean yliopisto

| Buean yliopisto |
| --- |
| University of Buea |
|  |
|  Yliopistokampuksen pääportti (2021). |
| Motto | Knowledge with Wisdom |
| Perustettu | 1993 |
| Tyyppi | julkinen |
| Opiskelijoita | 33 000+ |
| Sijainti | Buéa, Sud-Ouest Kamerun |
| www.ubuea.cm |
| Infobox OK |

**Buean yliopisto** (engl. *University of Buea*, lyhennys **UB**) on julkinen yliopisto Kamerunin Buean kaupungissa. Yliopiston historia alkaa vuodesta 1985, jolloin kaupunkiin perustetiin yliopistokeskus (engl. *University Centre of Buea*). Itsenäisen yliopiston aseman se sai vuonna 1993.

Terveystieteiden tiedekunnan kampuksen rakennuksia (2024).
Opiskelijoita on yli 33 000. Opetusta annetaan englannin kielillä. Akateeminen lukuvuosi kestää lokakuusta heinäkuulle. Yliopistoon kuuluu kahdeksan tiedekuntaa (tdk), kaksi korkeakoulua ja kääntäjäkoulu. Tiedekunnat ovat

* Insinööritieteiden ja teknologian tdk
* Kasvatustieteiden tdk
* Lakitieteen ja valtiotieteiden tdk
* Luonnontieteiden tdk
* Maatalouden ja eläinlääketieteen tdk
* Taiteiden (ja kielten) tdk
* Terveystieteiden tdk
* Yhteiskunta- ja hallintotieteiden tdk

Buean yliopisto on sijoittunut vuoden 2025 yliopistovertailuissa yleensä Kamerunin parhaimpien yliopistojen ryhmään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Buean yliopisto Wikimedia Commonsissa
# Nigeriantasankogorilla

| Nigeriantasankogorilla |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Äärimmäisen uhanalainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
| Lahko: | Kädelliset Primates |
| Yläheimo: | Ihmisapinat Hominoidea |
| Heimo: | Isot ihmisapinat Hominidae |
| Suku: | Gorillat *Gorilla* |
| Laji: | Gorilla *gorilla* |
| Alalaji: | *diehli* |
| Kolmiosainen nimi |
| Gorilla gorilla diehli Matschie, 1904 |
| Katso myös |
|   Nigeriantasankogorilla Wikispeciesissä   Nigeriantasankogorilla Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Nigeriantasankogorilla** (*Gorilla gorilla diehli*) on toinen gorillan (*Gorilla gorilla*) kahdesta alalajista. Alalajia tavataan vain Nigerian ja Kamerunin rajalla toisistaan eristäytyneissä populaatioissa. Alalajia onkin arvioiden mukaan elossa enää noin 250–300 yksilöä. Ulkonäöltään nigeriantasankogorilla eroaa läntisestätasankogorillasta kallonsa ja hampaittensa koon perusteella.

## Lähteet

* WWF

### Viitteet
# Kamerunin historia

**Kamerunin historia** kertoo Kamerunin historiasta. Varhaismmat merkit ihmisasutuksesta Kamerunin alueella ovat ajalta 50 000 vuotta sitten. Varhaisimmin Kamerunissa asunut väestö, josta on hyvästi tietoa, on pygmeihin, baka-kansaan kuuluva väestö, joka elää metsästäjä-keräilijöinä. Jossain vaiheessa maan pohjoisosassa sao-kansa perusti yhdyskuntia ja valtakuntia. Myöhemmin 1400-luvulla oli Kamerunin pohjoisosasta Nigeriaan ulottuva Kotokon kuningaskunta. 1700-luvulla tuli pohjoisen suunnalta fulaneja, jotka olivat muslimeja.

1470-luvulta alkaen portugalilaisia tuli Kamerunin rannikolle ja muun muassa Doulaan ja Bimbiaan perustettiin orjakauppasatamia. 1800-luvulla orjakaupan loputtua eurooppalaiset kauppasivat kumia ja palmuöljyä. Tuolloin saksalaiset ja britit olivat Kamerunissa merkittäviä kaupankävijöitä. Kamerunista tuli Saksan siirtomaa 1884. Kun Saksan siirtomaat jaettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ison-Britannian ja Ranskan kesken, Ranska sai suurimman osan Kamerunista ja Iso-Britannia sai pienen alueen Nigerian eteläpuolelta. Ranskalle kuulunut osa itsenäistyi 1960. Seuraavana vuonna Isolle-Britannialle kuuluneilla alueilla järjestettiin kansanäänestys, jonka perusteella pohjoinen alue liittyi Nigeriaan ja eteläinen Kameruniin.

## Lähteet
# Assimi Goïta

| Assimi Goïta |
| --- |
|  Assimi Goïta elokuussa 2021. |
| Malin presidentti |
|
8. heinäkuuta 2025 alkaen (toukokuusta 2021 väliaikaisena)
 |
| Edeltäjä | Ibrahim Boubacar Keïta Bah N’Daw (vt.) |
| Sotilasjuntan johtaja |
|
18. elokuuta – 25. syyskuuta 2020
 |
| Seuraaja | Bah N’Daw |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 9. marraskuuta 1983 |
| Tiedot |
| Sotilaspalvelus |
| Palvelusmaa(t) | Mali |
| Sotilasarvo | kenraali |
| Joukkoyksikkö | Malin asevoimat |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Assimi Goïta** (s. 9. marraskuuta 1983) on malilainen sotilas, joka johti elokuun 2020 vallankaappausta ja toimi sen jälkeen maan väliaikaisena valtionpäämiehenä. Hänet nimitettiin Malin siirtymäkauden varapresidentiksi syyskuussa 2020. Toukokuussa 2021 Goita nousi maan väliaikaiseksi presidentiksi.

Goïta on syntynyt upseerin perheeseen ja käynyt Katin sotakoulun. Hän erikoistui Koulikoron sotakoulussa ja sai vuonna 2002 siirron Malin pohjoisosaan taistelemaan Algeriasta tulleita terroristeja vastaan. Goïta liittyi armeijan erikoisjoukkoihin vuonna 2014 ja johti seuraavana vuonna Bamakon hotelli-iskuun liittynyttä operaatiota. Hänet nimitettiin erikoisjoukkojen komentajaksi vuonna 2018.

Malin armeija pidätti maan presidentin Ibrahim Boubacar Keïtan ja pääministeri Boubou Cissén 18. elokuuta 2020. Keïta erosi ja kertoi Malin kansalliskokouksen ja hallituksen hajottamisesta. Kaappauksen tehneet sotilaat ilmoittivat seuraavana päivänä vallan siirtyneen Assimi Goïtan johtamalle sotilasjuntalle. Sotilasjuntan hyväksymän perustuslaillisen säädöksen (*acte fondamental*) mukaan Goïta toimi Malin valtionpäämiehenä 24. elokuuta – 25. syyskuuta 2020.

Sotilasjuntta nimitti Bah N’Daw’n siirtymäkauden presidentiksi 21. syyskuuta 2020. Hän ja varapresidentiksi valittu Goïta vannoivat virkavalan 25. syyskuuta. Siirtymäkauden peruskirjan (*charte de la transition*) mukaan varapresidentti vastasi maan puolustuksesta ja turvallisuudesta.

Goïtan ja N’Dawin välit kiristyivät sen jälkeen kun Moctar Ouane oli nimitetty uudelleen pääministeriksi toukokuussa 2021. Uudesta hallituksesta pudotettiin sotilasjuntan jäsenet Modibo Koné ja Sadio Camara, jotka olivat aikaisemmin toimineet turvallisuus- ja puolustusministereinä. Sotilaat vangitsivat N’Dawin ja Ouanen, ja 26. toukokuuta presidentti ilmoitti eroavansa virastaan. Malin perustuslakituomioistuin julisti Goïtan siirtymäkauden presidentiksi 28. toukokuuta.

Heinäkuussa 2024 Burkina Fason, Malin ja Nigerin sotilasdiktatuurien muodostaman Sahelin liitoksi kutsutun valtioliiton ensimmäiseksi johtajaksi, yhden vuoden toimikauden ajaksi valittiin Goïta

Heinäkuussa 2025 Malin sotilashallinto myönsi juntan johtajalle viisivuotisen presidentin mandaatin. Hänen hallintokauttaan voidaan jatkaa "niin monta kertaa kuin on tarpeen" ja ilman vaaleja. Kenraali Assimi Goïta voi nyt johtaa Malia ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka sotilashallitus oli alun perin luvannut palata siviilihallintoon maaliskuussa 2024.

## Lähteet
# Mahmoud Dicko

**Mahmoud Dicko** (s. noin 1954 Timbuktun seudulla) on malilainen muslimipappi, joka johti maan Korkeinta islamilaista neuvostoa vuosina 2008–2019. Poliitikoksi ryhtynyt Dicko on järjestänyt mielenosoituksia ja vaatinut maan presidentin ja hallituksen eroa.

Dicko on entinen arabian kielen opettaja. Hän opiskeli Saudi-Arabiassa ja palasi Maliin Bamakon Badalabougoun moskeijan imaamiksi. Moussa Traorén aikana hän toimi Association malienne pour l’unité et la progrès de l’islam -järjestön pääsihteerinä ja hallituksen uskontoasiain sihteerinä. Salafisteihin lukeutuva Dicko pitää itseään sunnalaisena ja kieltää olevansa wahhabiitti. Hän on näkemyksiltään konservatiivi, joka arvostaa myös islamia edeltäviä afrikkalaisia perinteitä. Hän vastustaa naisten oikeuksia ja homoseksuaalisuutta.

Dicko valittiin vuonna 2008 maltillisen Thierno Hady Boubacar Thiamin seuraajaksi Malin islamilaisen neuvoston puheenjohtajana. Neuvoston tarkoituksena on edustaa islamin eri suuntauksia, vahvistaa uskonnonvapautta ja moniarvoisuutta sekä toimia yhteistyössä maan viranomaisten kanssa.

Dicko aloitti poliittisen toimintansa vuonna 2009, jolloin hän ryhtyi kampanjoimaan Malin hallituksen esittämää perhelakia vastaan. Kampanjan tuloksena vuonna 2011 hyväksyttyyn lakiin tehtiin muutoksia, jotka heikensivät naisten asemaa. Dicko yritti toimia välittäjänä vuoden 2012 vallankaappauksessa ja sitä seuranneessä sisällissodassa ehdottaen šaria-lakia ratkaisuksi maan ongelmiin. Hänen aloitteestaan Maliin perustettiin uskontoasiain ministeriö. Dicko hyväksyi ranskalaisten joukkojen maahantulon ja kannatti Ibrahim Boubacar Keïtaa vuoden 2013 presidentinvaaleissa. Myöhemmin hän on syyttänyt Ranskaa maan uudelleen kolonialisoimisesta.

Dicko siirtyi poliittiseen oppositioon vuonna 2017. Hän järjesti keväällä 2019 Nioron šarifin Mohamed Ould Bouyé Haïdaran kanssa mielenosoituksia, jossa vaadittiin presidentti Keïtan ja pääministeri Soumeylou Boubèye Maïgan eroa maan keskiosien levottomuuksien takia. Dickon tilalle islamilaisen neuvoston puheenjohtajaksi valittiin huhtikuussa 2019 maltillinen Chérif Ousmane Madani Haïdara.

Vaikutusvaltaiseksi poliitikoksi noussut Dicko perusti syyskuussa 2019 islamistisen Coordination des mouvements, associations et sympathisants (CMAS) -liikkeen. Hän syytti vallanpitäjiä korruptiosta ja huonosta hallinnosta. CMAS liittyi kesäkuussa 2020 laajaan oppositioryhmään Mouvement du 5 juin – Rassemblement des forces patriotiques. Dicko kutsui koolle suuria mielenosoituksia, joissa vaadittiin vuonna 2018 uudelleen valitun presidentti Keïtan eroa. Hän kehotti kannattajiaan rauhoittumaan sen jälkeen kun levottomuuksissa oli kuollut 11 ihmistä ja 124 oli haavoittunut.

17. helmikuuta 2024 imaami Mahmoud Dickon kannattajat loivat Synergy of Action for Malin, Malin junttaa vastustavien puolueiden ja yhdistysten liittouman..

Maaliskuun 6. päivänä 2024 Malin hallitus hajotti yhdistyksen nimeltä "Imaami Mahmoud Dickon liikkeiden, yhdistysten ja sympatiaajien koordinointi" (CMAS)..

## Lähteet
# Mouvement du 5 juin – Rassemblement des forces patriotiques

**Mouvement du 5 juin – Rassemblement des forces patriotiques** (M5-RFP) on malilainen poliittinen liike, jonka järjestämät mielenosoitukset johtivat presidentti Ibrahim Boubacar Keïtan syrjäyttäneeseen vallankaappaukseen elokuussa 2020.

Malin yhteiskunnallisen tyytymättömyyden taustalla ovat maan köyhyys, heikko turvallisuustilanne sekä hallinnon tehottomuus ja korruptio. Protestien laukaisijana toimivat maalis-huhtikuussa 2020 pidetyt parlamenttivaalit, jotka osoittivat maan poliittisen järjestelmän toimimattomuuden.

Presidentti Keïtan ja pääministeri Boubou Cissén eroa vaatinut oppositio yhdistyi toukokuun lopussa ja järjesti ensimmäisen suuren mielenosoituksen Bamakossa 5. kesäkuuta 2020. Nimen M5-RFP ottaneen liikkeen osia olivat imaami Mahmoud Dickon johtama Coordination des mouvements, association et sympathisants (CMAS), oppositiopuolueiden muodostama Front pour le sauvegarde de la démocratie (FSD) ja kansalaisjärjestöjen yhteenliittymä Espoir Mali Koura (EMK). Liikkeen moraalisena auktoriteettina toimi mielenosoitukset koolle kutsunut Dicko. Sen strategisen komitean johtajaksi valittiin Mouvement patriotique pour le renouveau -puolueen Choguel Kokalla Maïga.

Heinäkuussa 2020 protestit muuttuivat väkivaltaisiksi eivätkä Länsi-Afrikan talousyhteisön välitysyritykset tuottaneet tulosta. Maan armeija pidätti presidentti Keïtan 18. elokuuta ja ilmoitti vallan siirtyneen Assimi Goïtan johtamalle sotilaskomitealle. Oppositio oli saavuttanut tavoitteensa ja ilmoitti olevansa valmis tekemään yhteistyötä sotilaiden kanssa, jotka suunnittelivat paluuta siviilivaltaan 18 kuukautta kestävän siirtymäkauden jälkeen.

Vallankaappauksen jälkeen M5-RFP menetti joukkovoimansa, ja sen mahdollisuudet vaikuttaa siirtymäkauden politiikkaan ja instituutioihin olivat vähäiset. Karismaattinen Dicko vetäytyi syrjään ja liikkeeseen jäivät lähinnä perinteiset oppositiopoliitikot, joilla ei katsota olevan kansan luottamusta.

Tilanne muuttui toukokuussa 2021, kun sotilaat syrjäyttivät siirtymäkauden presidentiksi valitun Bah N’Dawin ja pääministeri Moctar Ouanen. Syntyneessä kriisissä Goïtan johtamat sotilaat etsivät M5-RFP:n tukea ja ehdottivat, että se nimeäisi uuden pääministerin. M5-RFP on tarjonnut pääministeriksi strategisen komiteansa puheenjohtajaa Choguel Maïgaa.

Maaliskuussa 2024 Choguel Maïga erotettiin 5. kesäkuuta -liikkeen – Mouvement du 5 juin – Rassemblement des forces patriotiques (M5-RFP) johtajan virastaan..

## Lähteet
# Choguel Kokalla Maïga

Choguel Kokalla Maïga vuonna 2016.
**Choguel Kokalla Maïga** (s. 1958 Tabanco, Ansongon piiri) on malilainen insinööri ja poliitikko.

Maïgan suku pitää itseään songhaivaltakunnan hallitsijan Sonni Ali Berin jälkeläisinä. Maïga valmistui Bamakon teknisestä lyseosta vuonna 1977 ja suoritti insinöörin tutkinnon Moskovan televiestintäinstituutissa vuonna 1983. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1988.

Suoritettuaan asevelvollisuuden Maïga työskenteli vuoteen 1992 saakka puhelinyhtiö Sotelman palveluksessa. Vuosina 1992–1999 hän toimi kansallisten televiestintä- ja yleisradiosuunnitelmien koordinaattorina. Vuosina 1999–2000 Maïga oli vähän aikaa posti- ja televiestintäkoulun johtajana ja palasi sitten projektipäälliköksi Sotelmaan.

Maïga oli Moussa Traorén aikana virallisen nuorisoliiton UNJM:n jäsen. Vuodesta 1997 lähtien hän on johtanut Mouvement patriotique pour le renouveau -puoluetta, jota on pidetty Malin kansan demokraattisen liiton toiminnan jatkajana. Maïga osallistui puolueen ehdokkaana vuoden 2002 presidentinvaaleihin, joissa hän sai 2,71 prosenttia äänistä. Toisella kierroksella hän tuki Amadou Toumani Touréa.

Maïga toimi teollisuus- ja kauppaministerinä Ahmed Mohamed ag Hamanin ja Ousmane Issoufi Maïgan hallituksissa vuosina 2002–2007. Vuoden 2007 vaaleissa hän tuki presidentti Amadou Toumani Touréa. Vuosina 2008–2015 Maïga työskenteli televiestinnän sääntelykomitean sekä tele- ja postihallinnon johtajana.

Vuoden 2013 presidentinvaaleissa Maïga sai 2,36 prosenttia äänistä. Toisella kierroksella hän tuki Ibrahim Boubacar Keïtaa. Maïga toimi digitalous- ja viestintäministerinä sekä hallituksen puhemiehenä vuosina 2015–2016. Hän osallistui vuoden 2018 presidentinvaaleihin saaden 2,16 prosenttia äänistä.

Oppositioliike M5-RFP:n strategisen komitean puheenjohtajana toiminut Maïga nimitettiin Malin pääministeriksi 7. kesäkuuta 2021.

Maïga on naimisissa ja hänellä on seitsemän lasta.

## Lähteet
# Šabwa (maakunta)

Šabwan maakunnan sijainti
**Šabwan maakunta** (arab. شبوة‎, *Šabwa*) on Jemenin maakunta maan keskiosassa Adeninlahden rannalla. Maakunnan pinta-ala on noin 39 000 neliökilometriä ja sen asukasluku vuonna 2012 oli noin 584 600. Šabwan hallinnollinen keskus on Ataq sisämaassa.

Šabwa jakautuu 17 piirikuntaan. Maakunta on nimetty muinaisen Hadramautin valtakunnan pääkaupunki Šabwan mukaan. Šabwa on syrjäinen ja harvaanasuttu alue, minkä vuoksi Al-Qaida on saanut jalansijaa alueella.

Šabwan pohjoisosa on autiomaata. Keskiosaa hallitsevat vuoristot ja rannikolla on tulvatasankoja. Maakunnan talous perustuu kalastukseen, kaivosteollisuuteen ja öljynporaukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šabwa (maakunta) Wikimedia Commonsissa

Jemenin maakunnat
* Abyan
* Aden
* Al Bayda
* Al Dali
* Al Hudaydah
* Al Jawf
* Al Mahrah
* Al Mahwit
* Amanat al Asimah
* Amran
* Dhamar
* Hadramaut
* Hajjah
* Ibb
* Lahij
* Ma'rib
* Raymah
* Saada
* Sanaa
* Shabwah
* Suqutra
* Ta'izz
# USS Cole (DDG-67)

| USS Cole |
| --- |
|  *USS Cole* |
| Aluksen vaiheet |
| Rakentaja | Ingalls Shipbuilding, Pascagoula, Mississippi |
| Kölinlasku | 28. helmikuuta 1994 |
| Laskettu vesille | 10. helmikuuta 1995 |
| Palveluskäyttöön | 8. kesäkuuta 1995 |
| Tekniset tiedot |
| Uppouma | 8 885 t |
| Pituus | 154 m |
| Koneteho | 100 000 hv |
| Miehistöä | 33 upseeria ja 248 aliupseeria ja miehistönjäsentä |
| Infobox OK |

**USS Cole** on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.

## Valmistus

*Pääartikkeli: Arleigh Burke -luokka*
Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta Pascagoulasta Mississippistä, missä köli laskettiin 28. helmikuuta 1994. Alus laskettiin vesille 10. helmikuuta 1995 kumminaan rouva Lee Perry ja otettiin palvelukseen 8. kesäkuuta 1996 Port Evergladesissa Floridassa. Aluksen motto on "Gloria Merces Virtutis" ("Kunnia on urhoollisuuden palkinto").

## Palvelus

Helmikuusta syyskuuhun 1998 alus kuului Persianlahdella osana lentotukialus *USS John C. Stenniksen* ympärille koottua laivasto-osastoa. Alus oli elokuusta marraskuuhun 2000 Välimerellä ja Punaisellamerellä osana *USS George Washingtonin* taisteluosastoa.

Alukseen tehtiin 12. lokakuuta 2000 Adenin satamassa Jemenissä pommi-isku. Aluksen kylkeen ajettiin räjähteillä kuormattu moottorivene, jolloin kylkeen repeytyi 40 kertaa 60 jalan aukko ja 17 merimiestä sai surmansa. Vaurioitunut alus kuljetettiin 31. lokakuuta norjalaisella *SS Blue Martinilla* takaisin Yhdysvaltoihin.

Palvelukseen alus palasi 19. huhtikuuta 2002 Pascagoulassa. Alus aloitti ensimmäisen tehtävänsä marraskuusta 2003, josta se palasi toukokuussa 2004. Se osallistui toukokuusta heinäkuuhun 2005 BALTOPS-harjoitukseen, josta se palasi Philadelphian kautta Norfolkiin.

Alus vieraili Suomessa syksyllä 2009.

## Lähteet