# Tanskan kieli

| Tanskan kieli |
| --- |
|    Alueet, joissa tanska on virallinen kieli   Alueet, joissa tanska on vähemmistökieli |
| Oma nimi | det danske sprog |
| Muu nimi | dansk |
| Tiedot |
| Alue | Tanska, Färsaaret, Grönlanti, Pohjois-Saksa (Schleswig-Holstein) |
| Virallinen kieli |  Tanska  Färsaaret  Euroopan unioni Tunnustettu vähemmistökieli:  Grönlanti  Saksa |
| Puhujia | 6 miljoonaa |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | latinalainen |
| Kielenhuolto | Dansk Sprognævn |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | indoeurooppalaiset kielet |
| Kieliryhmä | germaaniset kielet pohjoisgermaaniset kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-1 | da |
| ISO 639-2 | dan |
| ISO 639-3 | dan |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Tanskan kieli** (omakielinen nimi: *dansk*) on indoeurooppalaiseen kielikunnan pohjoisgermaaniseen haaraan kuuluva kieli. Se on läheistä sukua ruotsin ja norjan kielille.

Tanskan kieli on virallinen kieli Tanskassa ja toinen Färsaarten virallisista kielistä. Saksan Schleswig-Holsteinissa puhutaan myös tanskaa ja se on siellä virallisesti suojeltu vähemmistökieli.

## Erityispiirteitä

Piirteitä, jotka erottavat tanskan muista skandinaavisista kielistä:

* Vanhat spirantit ovat osittain säilyneet vokaalien jälkeen.
* Vanhat klusiilit /k/ ja /ɡ/ ovat säilyneet sanan alussa.
* ”stød” (suomen glottaaliklusiilia vastaava ”tauko”) vastaa ruotsin ja norjan musikaalista aksenttia
* kaikki konsonantit lausutaan lyhyinä

## Tanskan aakkoset

Tanskassa käytetään latinalaisia aakkosia ja kolmea muuta kirjainta: Æ/æ, Ø/ø ja Å/å. Ennen vuoden 1948 reformeja *aa*:ta käytettiin *å*:n sijasta. Vanhoissa nimissä *aa* saattaa yhä esiintyä, jolloin se on aakkosjärjestyksessä samanarvoinen *å*:n kanssa.

* A, a – a
* B, b – be
* C, c – se
* D, d – de
* E, e – e
* F, f – æf
* G, g – ge
* H, h – hå
* I, i – i
* J, j – jåd

* K, k – kå
* L, l – æl
* M, m – æm
* N, n – æn
* O, o – o
* P, p – pe
* Q, q – ku
* R, r – ær
* S, s – æs
* T, t – te

* U, u – u
* V, v – ve
* W, w – dobbelt-ve
* X, x – æks
* Y, y – y
* Z, z – sæt
* Æ, æ – æ
* Ø, ø – ø
* Å, å – å

## Historiaa

Tanska ja ruotsi alkoivat erottautua muista skandinaavisista kielistä vuoden 1000 paikkeilla. Noihin aikoihin tapahtui seuraavia muutoksia:

* vanhoista diftongeista tuli monoftongeja (ai → e, au → ö/o, eu → ö)
* 3-sukujärjestelmästä siirryttiin 2-sukujärjestelmään
* substantiivien taivutus yksinkertaistui huomattavasti

Ruotsi ja tanska eriytyivät toisistaan 1500-luvulla , kun Raamattua alettiin kääntää kansankielille. Ruotsalainen Kustaa Vaasan Raamattu julkaistiin 1541, ja sen kääntäjät halusivat tarkoituksella kirjoittaa mahdollisimman puhtaalla ruotsin kielellä, jossa ei olisi tanskalaisia vaikutteita. Tanskan kirjakielen perusta oli Kristian III:n käännös, joka valmistui vuonna 1550.

Aikaisemmin tanskassa aloitettiin saksan tavoin jokainen substantiivi isolla alkukirjaimella.

Kieli oli toinen Grönlannin virallisista kielistä kunnes grönlannista tuli ainut virallinen kieli kansanäänestyksellä vuonna 2009.

## Fonologia

### Vokaalit

Tanskan vokaalikaavio.
Useimmissa tanskan muodoissa analysoidaan nykyään olevan 12 pitkää ja 13 lyhyttä vokaalia sekä kaksi švaa-vokaalia, jotka esiintyvät vain painottomissa tavuissa. Näin ollen tanskassa on yhteensä 27 vokaalifoneemia, joka on maailman mittapuulla poikkeuksellisen suuri määrä. Lisäksi diftongeja on ainakin 19, joista kaikkien alkusegmentti on lyhyt vokaali ja loppusegmentti [j], [w] tai [ɐ̯].

Vokaalit|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| lavea | pyöreä | lavea | lavea | pyöreä |
| suppea | i iː | y yː |  |  | u uː |
| lähes suppea | e̝ e̝ː |  |  |  |  |
| puolisuppea | e eː | ø øː |  |  | o oː |
| väli |  |  | ə |  |  |
| puoliväljä | ɛ ɛː | œ œː |  | ʌ | ɔ ɔː |
| lähes välja | æ | œ̞ œ̞ː | ɐ |  |  |
| väljä |  | ɶ |  | ɑ ɑː | ɒ ɒː |

### Konsonantit

|  | Labiaalit | Alveolaarit | Palataalit | Velaarit | Uvulaarit/ Faryngaalit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n |  | ŋ |  |  |
| Klusiilit | p⠀b | t⠀d |  | k⠀g |  |  |
| Frikatiivit | f | s | (ɕ |  |  | h |
| Approksimantit | v | l | j |  | ʁ |  |

Useimmilla konsonanttifoneemeista on huomattavan erilaisia allofoneja riippuen siitä, sijaitseeko se tavun alussa vai koodassa. Foneettisesti klusiilien välillä ei ole eroa soinnillisuudessa, vaan konsonanttien /p t k/ ja /b d g/ välinen ero ilmenee enemmänkin aspiraatiossa sekä fortis–leenis-erona. Tavun alussa soinnilliset konsonantit ääntyvät aspiroituneina [pʰ tsʰ kʰ] tavun alussa. Tavun lopussa /b d/ ääntyvät [w ð̠˕ˠ], kun taas /g/ voi ääntyä [j] tai [w]; esimerkiksi *bage*, *bagværk* ja *bagt* ääntyvät [ˈb̥æːj ˈb̥æwˌʋœɐ̯g̊ ˈb̥ɑg̊d̥].

Tavunloppuinen /v/ ääntyy [w].

Äänne [ɕ] esiintyy muun muassa sanoissa /sjovˀ/ [ɕɒwˀ] sekä /tjalˀ/ [tɕælˀ]. Se analysoidaan joskus omaksi foneemikseen, mutta yleensä sitä pidetään /j/:n allofonina konsonanttien /s t/ jäljessä.

Tavunalkuinen /r/ ääntyy [ʁ], mutta tavun lopussa se ääntyy vokaalina [ɐ̯] tai yhdistyy edeltävään vokaaliin.

### Prosodia

Pinkeillä alueilla *stød* esiintyy kuten standarditanskassa. Vihreiden alueiden murteissa *stød* ilmenee tonaalisena kuten riikinruotsissa ja norjassa. Sinisillä alueilla ei ole *stødiä* eikä tooniaksenttia.
Foneemisen sanapainon lisäksi tanskassa esiintyy suprasegmentaalinen *stød*, jota merkitään yleensä yläindeksissä olevalla glottaaliklusiilin merkillä /ˀ/. *Stød* ilmenee yleensä laryngalisaationa, mutta se voi ilmetä myös glottaaliklusiilina. *Stødillä* on foneeminen merkitys: esimerkiksi sanat *ven* ’ystävä’ ja *vend* ’käänny’ (imperatiivi) äännetään /ˈvɛn/ ja /ˈvɛnˀ/.

## Numerot

Tanskassa lukusanat eroaa muun muassa suomen ja ruotsin lukusanojen muodostamisesta. Ensinnäkin 20:n jälkeen ykkösluvut luetaan ennen kymmenlukuja, eli esimerkiksi 21 on *en og tyve* (yksi-ja-kaksikymmentä). Toisekseen 49:ään asti kantalukuna toimii kymmenen, kun taas 50:stä 99:ään 20. Tanskalaiselle siis 50 ei ole 5 × 10 vaan 2½ × 20 eli *halvtreds*, alun perin *halvtredsindstyve*, ja 51 on *en og halvtreds.*

## Kielinäyte

Alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder. De er udstyret med fornuft og samvittighed, og de bør handle mod hverandre i en broderskabets ånd.

Suomeksi:

Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.

(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Danish 101 Learn Danish online (englanniksi)

NäytäEuroopan unionin viralliset kielet

* bulgaria
* englanti
* espanja
* hollanti
* iiri
* italia
* kreikka
* kroatia
* latvia
* liettua
* malta
* portugali
* puola
* ranska
* romania
* ruotsi
* saksa
* slovakki
* sloveeni
* suomi
* tanska
* tšekki
* unkari
* viro