Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Potkupyörä

Draisiini vuodelta 1820
Lasten potkupyörä
Potkupyörä suksilla
**Potkupyörä** (**juoksupyörä**) on polkupyörän edeltäjä. Siinä istutaan satulassa ohjaten ajoneuvoa, mutta liike-energia ei välity jaloista pyöriin polkimien kautta, vaan siten, että ajaja potkii jaloilla lisää vauhtia.

Nykyään potkupyöriä valmistetaan lähinnä pikkulapsille pyöräilyn opetteluun. Potkupyörällä voi opetella tasapainon pitämistä. Apurattailla varustettu polkupyörä sopii polkemisen opetteluun.

## Historiaa

Saksalaisen vapaaherra Karl Draisin tiedetään patentoineen vuonna 1817 ensimmäisen etäisesti polkupyörää jollain tapaa muistuttavan puisen kulkuvälineen, potkupyörän, jota kutsutaan draisiiniksi. Tästä mallista puuttuivat polkimet, ja liikkeelle päästiin potkimalla maasta vauhtia. Potkupyörä ja sen lukuisat jäljitelmät 1800-luvulla saivatkin nopeasti englantilaisilta pilkkanimen ”keikarinhevonen” (engl. *dandy-horse*) juuri tämän epäkäytännöllisen liikkumatavan vuoksi.

## Potkupyörämerkkejä

* Islabikes
* Jupiter
* Strider (Yhdysvallat, Etelä Dakota)

## Katso myös

* Potkulauta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# Saastuminen

Öljyturman seurauksia.
Hiilitehdas Australiassa. Kivihiilen palaminen tuottaa hiilidioksidia sekä vaihtelevia määriä rikkidioksidia.
**Saastuminen** on ympäristön pilaantumista, joka aiheuttaa eliöille haittaa tai kuoleman. Suurin osa saastumisesta tapahtuu kemikaalipäästöinä ilmaan, maaperän tai veteen, mutta nykyisin myös mm. melun ja valon katsotaan aiheuttavan saastumista. **Saaste** taas on terveyttä tai luontoa vahingoittava tai yleistä viihtyvyyttä haittaava aine ilmassa, vesistöissä tai maaperässä. Esimerkiksi ilmansaasteet ovat eräs ihmistoiminnan aiheuttama **päästö**muoto.

Saastuminen on tyypillisesti ihmisen toiminnan aiheuttamaa, ja se aiheuttaa haittaa eliöille muuttamalla niiden elinympäristöä. Päästö tai jäte on saastetta vain, jos se aiheuttaa haittaa: esimerkiksi vesihöyrypäästöjä voimalaitosten jäähdytystorneista ei pidetä saasteena, mutta savukaasupäästöt voimalaitoksen savupiipusta sisältävät saasteita. Toisaalta haitallinen aine on saaste vain, jos se pääsee luontoon: esimerkiksi elohopea on luonnossa saastetta mutta lämpömittarissa ei. Saaste voi olla myös subjektiivinen käsite: joku voi kokea kovaäänisen musiikin miellyttäväksi mutta toinen melusaasteeksi.

## Saastumisen tyyppejä

* ilman saastuminen
* vesien saastuminen
* maaperän pilaantuminen
* melusaaste
* valosaaste
* lämpösaaste

## Katso myös

* Ympäristönsuojelu
* Ekotoksikologia
* Kestävä kehitys

## Lähteet
# Franziska Koch

| Franziska Koch |
| --- |
|  Franziska Koch vuonna 2023. |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 13. heinäkuuta 2000 |
| Kansalaisuus |  Saksa |
| Pyöräilijä |
| Joukkue | FDJ United - Suez |
| Laji | maantiepyöräily maastopyöräily |
| Rooli | ajaja |
| Ura |
| Amatöörijoukkue(et) |
| 2019 | Mexx-Watersley Women's Cycling Team |
| Ammattilaisjoukkue(et) |
| 2019–2025 2026– | Team Sunweb / Team DSM / Team Picnic–PostNL FDJ United - Suez |
| Suurimmat voitot |
|
Pariisi–Roubaix 2026 Maantieajon Saksan-mestaruus 2024, 2025
 |
|
Tiedot päivitetty: 31. tammikuuta 2026
 |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

| Mitalit |
| --- |
| Maa:  Saksa |
| Naisten maantiepyöräily |
| MM-kilpailut
 |
|  **Hopeaa** | Zürich 2024 | sekaviesti |
|  **Pronssia** | Glasgow 2023 | sekaviesti |
| EM-kilpailut
 |
|  **Hopeaa** | Limburg 2024 | sekaviesti |
|  **Pronssia** | Drenthe 2023 | sekaviesti |

**Franziska Koch** (s. 13. heinäkuuta 2000) on saksalainen maantiepyöräilijä, joka on kilpaillut myös maastopyöräilyssä. Hän aloitti maantiepyöräilyn ammattilaisuransa elokuussa 2019 Team Sunwebissa, ja edusti sittemmin nimillä Team DSM ja Team Picnic–PostNL tunnettua tallia vuoteen 2025 saakka. Kaudesta 2026 alkaen hän on ajanut FDJ United - Suez -joukkueessa.

Koch voitti Pariisi–Roubaix-suurklassikon vuonna 2026 kukistettuaan loppukirissä Marianne Vosin. Hän on voittanut maantieajon Saksan-mestaruuden vuosina 2024 ja 2025. Hän on saavuttanut sekaviestissä MM- ja EM-hopeaa vuonna 2024 sekä MM- ja EM-pronssia 2023.

## Saavutuksia

### Maantiepyöräily

Lähteet: CQ Ranking, TheSports.org

2019
Festival Elsy Jacobs, nuorten kilpailun voitto
EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa viides
Holland Ladies Tour, 4. etapin voitto
2020
EM-kilpailut, alle 23-v. aika-ajossa hopeaa, maantieajossa neljäs
2023
Antwerp Port Epic Ladies, toinen
MM-kilpailut, sekaviestissä pronssia
EM-kilpailut, sekaviestissä pronssia
2024
Maantieajon Saksan-mestaruus
Giro d'Italia Women, 8. etapilla kolmas
EM-kilpailut, sekaviestissä hopeaa, maantieajossa 13:s
MM-kilpailut, sekaviestissä hopeaa, aika-ajossa 15:s
Holland Ladies Tour, kokonaiskilpailussa toinen
2025
Maantieajon Saksan-mestaruus
MM-kilpailut, maantieajossa 12:s
EM-kilpailut, maantieajossa viides
2026
Omloop Het Nieuwsblad, viides
Strade Bianche, kolmas
Pariisi–Roubaix, voitto
La Vuelta Femenina, pistekilpailussa ja 2. etapilla toinen, 1. etapilla kolmas; kokonaiskilpailun johdossa etappien 2–3 jälkeen
### Maastopyöräily

Lähde: Mtbdata

2017
Maastoajon junioreiden Saksan-mestaruus
EM-kilpailut, junioreiden maastoajossa kuudes
MM-kilpailut, junioreiden maastoajossa viides
2018
3 Nations Cup, juniorit:
GP MTB Stad Bernigen, voitto
MTB weekend Eupen, voitto
Maastoajon junioreiden Saksan-mestaruus
EM-kilpailut, junioreiden maastoajossa neljäs

## Lähteet
# Alankomaat toisessa maailmansodassa

Rotterdam ilmapommitusten jäljiltä toukokuussa 1940.
Natsi-Saksan armeija valtasi puolueettomaksi julistautuneen **Alankomaat toisessa maailmansodassa** viikon sisällä 10. toukokuuta 1940 alkaen. Alankomaat vapautui saksalaisten miehityksestä toukokuussa vuonna 1945 liittoutuneiden armeijan avulla.

## Miehitysaika

Kuningatar Vilhelmiina pakeni perheineen Englantiin 13. toukokuuta 1940 ja perusti pakolaishallituksen. Luftwaffe pommitti Rotterdamia 14. toukokuuta 1940. Pommituksissa sai surmansa 2 500 ihmistä. Helmikuussa 1941 saksalaiset aloittivat juutalaisten vainot. Yhteensä 120 000 juutalaista karkotettiin Saksaan ja 104 000 heistä tuhottiin. Miehityshallintoa vastustamaan perustettiin vastarintaliike, johon liittyivät kaikki maan poliittiset ryhmät kansallissosialisteja lukuun ottamatta.

Haagissa sijaitseva muistolaatta toisessa maailmansodassa kuolleille tavaratalo Maison de Bonneterien työntekijöille.
Miehityskauden viimeinen, ankara talvi 1944–1945 oli Alankomaille erityisen vaikea. Maa, etenkin Länsi-Alankomaat, kärsi vakavasta nälänhädästä (niin kutsuttu *nälkätalvi*, holl. *Hongerwinter*), jossa kuoli arviolta 22 000 ihmistä.

## Sodan aiheuttamat vahingot

Sota maksoi yhteensä 210 000 hollantilaisen hengen. Viljelysmaasta 228 620 hehtaaria joutui sodan aikana veden alle. Tuotantokapasiteetista menetettiin 40 prosenttia. Kaasun tuotanto laski 18 prosenttiin ja sähkön tuotanto 16 prosenttiin sotaa edeltäneen ajan tasosta. Aineellisten vahinkojen arvoksi arvioitiin 10–15 miljardia sotaa edeltäneen ajan guldenia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alankomaat toisessa maailmansodassa Wikimedia Commonsissa
# Alankomaiden Uusi-Guinea

| Alankomaiden Uusi-Guinea Nederlands-Nieuw-Guinea |
| --- |
| 1949–1962 |
|  lippu (1961–1962) |  vaakuna |
|  Alankomaiden Uuden-Guinean sijainti |
| Valtiomuoto | Alankomaiden siirtomaa |
| Pääkaupunki | Hollandia |
| Pinta-ala |  |
| – yhteensä | 420 540 km²  |
| Väkiluku (1955) | 420 000 |
| Uskonnot | kristinusko, animismi |
| Historia |  |
| – perustettiin | 27. joulukuuta 1949 |
| – lakkautettiin | 1. lokakuuta 1962 |
| – Yhdistyneiden kansakuntien väliaikainen toimeenpanohallinto | 1. lokakuuta 1962 |
| – liittyi osaksi Indonesiaa | 1. toukokuuta 1963 |
| Viralliset kielet | hollanti |
| Kielet | papuakielet, austronesialaiset kielet |
| Valuutta | Alankomaiden Uuden-Guinean guldeni |
| Tunnuslause | *Setia, Djudjur, Mesra* (indonesiaksi) *Pius, Honestus, Amica* (latinaksi) (”Lojaali, rehellinen, hellä”) |
| Kansallislaulu | ”Wilhelmus van Nassouwe” |
| Edeltäjä |  Alankomaiden Itä-Intia |
| Seuraaja |  Indonesia |
| Infobox OK |

**Alankomaiden Uusi-Guinea** (holl. *Nederlands-Nieuw-Guinea*) viittaa Länsi-Uuden-Guinean alueeseen, kun se oli Alankomaiden kuningaskunnan merentakainen alue vuodesta 1949 vuoteen 1962. Vuoteen 1949 asti se oli osa Alankomaiden Itä-Intiaa. Se käsitti nykyisen Indonesian kaksi itäisintä provinssia, Papuan ja Länsi-Papuan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alankomaiden Uusi-Guinea Wikimedia Commonsissa
# Lipton

| Lipton |
| --- |
|  |
| Tuotetyyppi | Tee |
| Omistaja | Unilever |
| Alkuperämaa | Iso-Britannia |
| Perustettu | 1871 |
| Markkina-alueet | Maailmanlaajuinen |
| Edelliset omistajat | Thomas J Lipton Company |
| Kotisivu | liptontea.com |
| Infobox OKNimi-testi OK |

Liptonin teetä mukissa.
**Lipton** on Unileverin omistama teemerkki, jota on myynnissä yli 150 maassa.
Unilever myi marraskuussa 2021 Liptonin yhdysvaltalaiselle CVC Capital Partnersille 4,5 miljardin euron hinnalla.

## Historia

Liptonin historia alkoi vuonna 1871 Skotlannissa, jonne Thomas Lipton avasi ruokakaupan. Vuonna 1889 hän laajensi toimintaansa teealalle. Tee oli aiemmin kallis varakkaiden juoma, jonka laatu ja maku vaihtelivat alkeellisten pakkaus- ja kuljetusmenetelmien takia. Lipton halusi tehdä teestä juoman, jonka laatu olisi taattua, mutta hinta kohtuullinen. Hän osti Ceylonin, nykyisen Sri Lankan, saarelta teeplantaaseja ja järjesti teen pakkauksen ja kuljetuksen edullisesti suoraan saarelta kauppoihinsa ”Direct from the tea garden to the tea pot” -sloganin ajatuksen mukaisesti. Lipton pyrki varmistamaan teen tuoreuden ja tasalaatuisuuden myymällä teepaketteja irtoteen sijaan, mikä oli aikanaan harvinaista. Vuonna 1893 Lipton perusti Thomas J Lipton Co. -yrityksen, jonka pääkonttori sijaitsi Hobokenissa, New Jerseyssä. Unileverin omistukseen Lipton siirtyi vuonna 1971. Lipton-tee oli menestys ja onkin nykyään maailman johtavia teemerkkejä.

## Rainforest Alliance

Vuoden 2008 alusta lähtien Liptonin Yellow Label -tee on ollut Rainforest Alliance -sertifioitua. Unilever on ilmoittanut sitoutuneensa hankkimaan kaiken pussiteensä vuoteen 2015 mennessä ja kaiken teensä vuoteen 2020 mennessä sertifioiduilta tiloilta. Vuoden 2011 loppuun mennessä yritys hankki 28 % teestä sertifioiduilta tiloilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Liptonin kansainväliset sivut
* Unileverin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
# Provence

Kartta nykyisestä Provence-Alpit-Rivieran alueesta
Provencen lippu
**Provence** (oksitaaniksi *Prouvènço*) on Kaakkois-Ranskassa Välimeren rannalla sijaitseva Rooman entinen provinssi ja osa Ranskan nykyistä Provence-Alpit-Rivieraa. Siihen kuuluvat departementit Var, Vaucluse ja Bouches-du-Rhône sekä osia Alpes-de-Haute-Provencesta ja Alpes-Maritimesista.

Provence tunnetaan yrttejä ja vihanneksia suosivasta keittiöstään ja tuoksujen, etenkin laventelin tuottajana. Paikallinen kieli, romaanisen oksitaanin murre provensaali, on italian ja ranskan väliltä. Provencen symboli on heraldinen lilja.

## Kaupunkeja

Gordes
* Antibes
* Arles
* Avignon
* Hyères
* Marseille
* Monaco
* Nizza
* Orange

## Kuuluisia asukkaita

* Paul Cézanne, taidemaalari
* Vincent van Gogh, hollantilaissyntyinen taidemaalari
* Peter Mayle, kirjailija (*Talo Provencessa*)
* Frédéric Mistral, Nobel-palkittu runoilija

## Sanontoja

* Provencen yrtit, *herbes de Provence*, on perinteinen mausteseos rosmariinia, laakerinlehteä, basilikaa, selleriä ja timjamia.
* Provencelaiskankaat ovat värikkäitä keltaista, sinistä, punaista ja vihreää sisältäviä kankaita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Provence Wikimedia Commonsissa

Ranskan historialliset maakunnat

|  |  |
| --- | --- |
| Maakunnat vuonna 1789: | * Alsace
* Angoumois
* Anjou
* Artois
* Aunis
* Auvergne
* Basse-Navarre
* Béarn
* Beaujolais
* Berry
* Bourbonnais
* Bourgogne
* Bretagne
* Champagne
* Korsika
* Dauphiné
* Flanderi/Hainaut
* Foix
* Forez
* Franche-Comté
* Gascogne
* Guyenne
* Île-de-France
* Languedoc
* Landau
* Limousin
* Lorraine
* Lyonnais
* Maine
* Marche
* Nivernais
* Normandia
* Orléanais
* Perche
* Picardie
* Poitou
* Provence
* Roussillon
* Saintonge
* Touraine
* Trois-Évêchés
 |
| Vallankumouksen jälkeen: | * Avignon ja Comtat Venaissin
* Montbéliard
* Mulhouse
* Savoiji
* Comté de Nice
 |
# Marie-Pierre Vedrenne

| Marie-Pierre Vedrenne |
| --- |
|  |
| Euroopan parlamentin jäsen |
|
2.7.2019–
 |
| Ryhmä | Uudistuva Eurooppa -ryhmä |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 13. joulukuuta 1982 Limoges, Ranska |
| Kansalaisuus | ranskalainen |
| Tiedot |
| Puolue | Demokraattinen liike |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Marie-Pierre Vedrenne** (s. 13. joulukuuta 1982 Limoges, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Vedrenne edustaa demokraattista liikettä. Vedrenne on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Uudistuva Eurooppa -ryhmää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie-Pierre Vedrenne Wikimedia Commonsissa

* Marie-Pierre Vedrenne *Euroopan parlamentin jäsenet*. Euroopan parlamentti.

Ranskan europarlamentaarikot
# Keskonen

Keskonen keskoskaapissa**Keskonen** on vastasyntyneeseen lapseen liittyvä ilmaisu, jolla viitataan raskauden ennenaikaiseen keskeytymiseen. Arkkiatri Arvo Ylppö keksi sanan ja määritteli keskoseksi alle 2 500 gramman painoisen vastasyntyneen.

Nykyisin keskosuus määritellään yleensä raskausviikkojen ja/tai sikiön painon mukaan. Keskosuudesta on kyse, jos lapsi syntyy raskausviikkojen 22 ja 37 välillä. Normaali raskaus kestää 40 viikkoa, mutta raskaus katsotaan täysiaikaiseksi aina viikosta 37 alkaen ja virallisesti yliaikaiseksi vasta raskausviikon 42 täytyttyä. 95 % synnytyksistä alkaa ajallaan. Jos lapsi syntyy ennen 22. raskausviikon päättymistä, käytetään termiä ”keskenmeno” ja sen jälkeen termiä ”ennenaikainen synnytys”. Alle 1 500 gramman painoisena syntynyttä lasta kutsutaan joskus tieteellisissäkin yhteyksissä *pikkukeskoseksi*.

Lähes 600 vauvaa vuodessa eli noin 1 % kaikista vastasyntyneistä Suomessa syntyy hyvin ennenaikaisena ennen 32 raskausviikon ikää tai hyvin pienipainoisena, alle 1 500 gramman painoisena. Suomalaisista vastasyntyneistä alle 2 500 gramman painoisina syntyy noin 4 %.

## Keskosena syntyneen elinmahdollisuudet

Nykyään suurin osa keskosina syntyneistä lapsista selviää ilman merkittäviä terveydellisiä ongelmia. Keskosina syntyneiden lasten elintoimintojen säätely on kuitenkin vielä puutteellista, ja he ovatkin usein aneemisia ja herkkiä sairastumaan. Näin ollen keskoslapset tarvitsevat erityishoitoa *keskoskaapiksi* (myös *keskoskehto*) kutsutussa erikoislaitteistolla varustetussa laatikossa. Keskoskaapin kosteutta, lämpötilaa ja happipitoisuutta voidaan säädellä tarkoin. Suurin ja yleisin ongelma on kuitenkin keskosvauvojen keuhkot, jotka eivät ole yleensä ehtineet kehittyä kunnolla lyhyen sikiökauden aikana.

Raskausviikolla 26 kehittyvät surfaktanttisolut ovat tärkeässä osassa keuhkojen toimintaa, sillä ne ylläpitävät keuhkorakkuloissa nestejännitystä ja täten estävät niitä painumasta kasaan. Ennen raskausviikkoa 26 syntyneille keskosille annetaankin lapsivedestä eristettyä surfaktanttia suihkeena tai muutoin annosteltuina keuhkoihin.

## Perhekeskeinen työtapa keskosten kanssa

Perhekeskeisen työtavan muotoja ovat muun muassa vanhempien läsnäolon rajoitusten purkaminen, perhehuonemalli ja kenguruhoito (TYKS:ssa jo vuonna 1986). Tämän työtavan on todettu muun muassa vähentävän sairaalahoidon tarvetta ja synnytyksen jälkeistä masennusta. TYKS:ssa on kehitetty Vanhemmat vahvasti mukaan -malli tämän työtavan vahvistamiseksi kentällä.

## Katso myös

* Perinataalikuolema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Keskosvanhempien yhdistys.
* Early relationship between very preterm infant and mother: The role of infant, maternal and dyadic factors (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
* Keskosesta aikuiseksi.
# Lauhkea vyöhyke

Lauhkeat vyöhykkeet vihreällä ja violetilla värillä korostettuna.
**Lauhkea vyöhyke** on maapallon ilmastovyöhyke subtrooppisen ja kylmän vyöhykkeen välillä, suunnilleen 40. leveysasteen ja napapiirin välissä molemmilla pallonpuoliskoilla. Eurooppa kuuluu suurimmaksi osaksi lauhkeaan vyöhykkeeseen, lukuun ottamatta subtrooppista Välimeren aluetta ja kylmään vyöhykkeeseen kuuluvia alueita Jäämeren rannikolla. Molemmilla pallonpuoliskoilla lauhkea vyöhyke ulottuu nauhamaisena maapallon ympäri.

## Ilmasto

Lauhkealla vyöhykkeellä yleisin tuulensuunta on länsi. Tämän vuoksi saderintamatkin tulevat melkeinpä aina lännestä. Tämän vuoksi mantereiden länsiosissa, esimerkiksi Euroopassa ja Pohjois-Amerikan länsirannikolla, on lauhkeaa ja kosteaa, kun taas mannerten itäosissa kuten Siperiassa, Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itärannikolla on kuivempaa ja lämpötilan vaihtelut suurempia. Lauhkeaa vyöhykettä sanotaankin myös länsituulten vyöhykkeeksi. Länsituulten vyöhykkeen sijainti kuitenkin vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Se siirtyy talvella etelämmäksi, jolloin länsituulten tuomat matalapaineet kastelevat Euroopassa runsaammin myös Välimeren seutuja, samalla kun kuivat ja kylmät arktiset ilmamassat pääsevät vapaammin pohjoisille havumetsäseuduille aiheuttaen sinne kylmiä korkeapaine-alueita talvella, mutta etenkin kevättalvella. Kesällä länsituulten reitti siirtyy pohjoisemmaksi, jolloin Euroopassa Välimeren maissa on lähes sateetonta, kun taas pohjoisilla seuduilla sateisuus vuorostaan lisääntyy.

## Keskilämpötilat

Lauhkean vyöhykkeen napa-aluetta lähemmässä osassa, viileässä vyöhykkeessä vuoden keskilämpötila on -3 ja +5 asteen välillä. Lauhkean vyöhykkeen lämpimämmässä osassa +5 ja +13 asteen välillä. Viileässä vyöhykkeessä kesän pituus on 2–4 ja lämpimämmässä osassa 4–7 kuukautta. Talven pituus on viileässä vyöhykkeessä 4–7 ja lämpimässä, päiväntasaajaa lähemmässä osassa alle 4 kuukautta. Esimerkiksi Suomi sijaitsee lähes kokonaan viileällä vyöhykkeellä: Pohjoisimmassa Lapissa vuoden keskilämpötila on alle -2 °C ja etelärannikolla noin +5 °C ja lounaassa jopa hieman yli, jolloin aivan lounaisimmat osat rannikkoa ja lounaissaaristo kuuluvat jo enemmänkin lauhkeaan vyöhykkeeseen. Suomen lähiseuduilla, Ruotsissa sen sijaan Tukholman pohjoispuoliset alueet ovat viileää vyöhykettä ja eteläisemmät osat varsinaista lauhkeaa vyöhykettä. Virosta vain koillisosat lähellä Narvaa ovat viileää vyöhykettä, muu Viro on lauhkeaa vyöhykettä. Norjassa lauhkea vyöhyke sen sijaan tulee pitkälle pohjoiseen länsirannikkoa pitkin meren ja Golfvirran lämmittävän voiman ansiosta.
Köppenin ilmastoluokituksessa lauhkeiksi ilmastoiksi nimitetään luokkia C ja D. Luokkaan C kuuluu myös subtrooppisia alueita.

## Kasvillisuus

Lauhkea vyöhyke sisältää kasvillisuusvyöhykkeistä lämpimämmän lehtimetsävyöhykkeen ja kylmemmän havumetsävyöhykkeen, jota voidaan kutsua myös viileäksi vyöhykkeeksi. Lauhkealla vyöhykkeellä on myös laajoja aroja ja aavikoitakin.

## Katso myös

* Kylmä vyöhyke
* Trooppinen vyöhyke
# Maailman muisti

Maailmanmuistikohteet maittain
**Maailman muisti** (engl. *Memory of the World*) on vuonna 1992 perustettu Unescon ohjelma, jonka tavoitteena on säilyttää ihmiskunnan merkittävät arkistot ja kirjastokokoelmat. Maailman muisti -rekisteriin kuuluu kohteita ympäri maailmaa. Joulukuussa 2018 ohjelmassa oli mukana 527 kohdetta.

Maailman muisti -ohjelmalla on kolme päätavoitetta. Sen tarkoituksena on mahdollistaa ihmiskunnan dokumenttiperinnön suojelu parhaimmalla mahdollisella tavalla, helpottaa dokumenttiperinnön maailmanlaajuista saavutettavuutta ja nostaa dokumenttiperinnön olemassaolon ja merkittävyyden tunnettavuutta.

Suomesta rekisteriin kuuluvat A. E. Nordenskiöldin kokoelma, Kolttakylän arkisto, Radziwill-ruhtinassuvun kirjasto- ja arkistokokonaisuus ja laivanvarustaja Gustaf Eriksonin arkistot.

Kansalliseen maailman muisti -rekisteriin on puolestaan koottu Suomen merkittävää asiakirjallista ja kirjallista kulttuuriperintöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maailman muisti -ohjelman kotisivut. (englanniksi)
* Suomen kansallinen Maailman muisti -komitea. (Arkistoitu – Internet Archive)
# Jean-François Millet

| Jean-François Millet |
| --- |
|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 4. lokakuuta 1814 |
| **Kuollut** | 20. tammikuuta 1875 (60 vuotta) |
| Taiteilija |
| Taidesuuntaus | realismi (taidesuuntaus) |
| Kuuluisimpia töitä | *Tähkänpoimijat*, 1857 *Iltakellot*, 1859 |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Jean-François Millet** (4. lokakuuta 1814 Gruchy – 20. tammikuuta 1875 Barbizon) oli merkittävä ranskalainen realismia edustava taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti talonpoikaisaiheisista maalauksistaan. Hänen kuuluisimpia teoksiaan ovat barbizonilaisuuden perikuvana pidetty *Tähkänpoimijat* sekä *Iltakellot*.

Millet syntyi Gruchyn kylässä Gréville-Haguessa, Normandiassa. Hän työskenteli ensin maatilalla, mutta opiskeli taidetta Cherbourgissa ja muutti Pariisiin vuonna 1837. Kun Pariisin salonki hylkäsi hänen työnsä, Millet palasi Cherbourgiin 1840 ja alkoi maalata muotokuvia.

Hän vetäytyi Barbizoniin vuonna 1849 maalaamaan usein runollisia talonpoikaisaiheita. *Tähkänpoimijat* aiheutti skandaalin vuonna 1857 Pariisin salongissa realistisella kuvauksellaan talonpoikien työn kovuudesta. Aihevalintojensa takia Milletin väitettiin olevan sosialisti.

Milletin tuotanto on vaikuttanut myöhempiin taiteilijoihin kuten Vincent van Goghiin, Claude Monet’hen ja Camille Pissarroon. Millet kuoli 1875 Barbizonissa.

## Tärkeimpiä töitä

* *Viljanpuhdistaja*, 1848
* *Matkalla työhön*, 1850−1851
* *Tähkänpoimijat*, 1857
* *Iltakellot*, 1857−1859
* *Halonhakkaajan kuolema*, 1859
* *Kevät*, 1868−1873

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jean-François Millet Wikimedia Commonsissa

* Jean-François Millet *Artcyclopedia*
# Uusklassismi

**Uusklassismi** on jonkin klassisen tyylin uudistunutta tai nykyaikaista muotoa. Uusklassismi vaikutti 1700- ja 1800-luvuilla, ja sen esikuvina olivat antiikin Kreikka ja Rooma. Tänä aikana pyrittiin yksinkertaisempaan ja tasapainoisempaan tyylikkyyteen.

Suuntauksen keskuspaikka oli Ranska, kun aikaisemmin uudet tyylisuuntaukset olivat tulleet Italian kaupunkivaltioista.

Uusklassismin huomattavin teoreetikko ja uusklassisen suuntauksen tiennäyttäjä oli Johann Joachim Winckelmann.

Uusklassismin eri osa-alueita ovat:

* Uusklassismi
* Uusklassinen taide
* Uusklassinen arkkitehtuuri
* Uusklassinen musiikki
* Uusklassinen kirjallisuus

## Katso myös

* Uusklassinen taloustiede

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusklassismi Wikimedia Commonsissa
# Hauts-de-France

| Hauts-de-France |
| --- |
|  Cap Blanc-Nez -niemi |
|  Lippu |
|  Hauts-de-Francen sijainti |
| Valtio | Ranska |
| Departementteja | 5 |
| Arrondissementteja | 26 |
| Kuntia | 3 788 |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Lille |
|  – alueneuvoston johtaja | Xavier Bertrand |
| Pinta-ala | 31 806 km² |
| Väkiluku (2023) | 5 992 194 |
|  – väestötiheys | 188 as./km² |
| Lyhenteet |  |
|  – ISO 3166 | FR-HDF |
|  |
| Hallintoalueen internetsivut |
| Infobox OK |

**Hauts-de-France** on yksi Ranskan 18 hallintoalueesta (ransk. *région*), jotka muodostettiin vuoden 2016 alussa. Alue muodostettiin kahdesta aikaisemmasta alueesta, Nord-Pas-de-Calais’sta ja Picardiesta. Alueen pääkaupunki on Lille. Perustamisensa jälkeen alueen nimi oli Nord-Pas-de-Calais-Picardie, joka muutettiin myöhemmin nykyiseksi nimeksi Hauts-de-France (kirjaimellisesti suom. *Ylä-Ranska*).

Hauts-de-Francen alueella on 5 992 194 asukasta (vuonna 2023).

Hauts-
de-
France
Normandia
Ile-de-
France
Grand
Est
Burgundi-
Franche-
Comté
Centre-
Val de Loire
Pays de la
Loire
Bretagne
Uusi-Akvitania
Auvergne-
Rhône-Alpes
Oksitania
Provence-
Alpit-
Riviera
Korsika
Ranskan
Guayana
Guadeloupe
Martinique
Mayotte
Réunion
*Belgia*
*Luxemburg*
*Saksa*
*Sveitsi*
*Italia*
*Yhdistynyt
kuningaskunta*
*Andorra*
*Brasilia*
*Suri-
name*
*Espanja*
*Monaco*
*Englannin
kanaali*
*Biskajan-
lahti*
*Ligurian-
meri*
*Välimeri*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hauts-de-France Wikimedia Commonsissa