# Yhteisövero

**Yhteisövero** eli **yhteisön tulovero** on Suomessa yhteisön tuloksesta perittävä vero. Yhteisöveroa maksavia yhteisöjä ovat osakeyhtiöt, osuuskunnat sekä tietyin edellytyksin liikelaitokset, julkisyhteisöt, yhdistykset, laitokset, säätiöt ja asunto-osakeyhtiöt. Yhteisöveron tuotosta osansa saavat valtio ja kunnat sekä vuoden 2015 loppuun kansankirkkojen seurakunnat.

Kauppakamarin selvityksen mukaan noin puolet yhteisöveron tuotosta kerätään Uudellamaalla.

Yhteisövero on suhdanneherkkä vero.

## Yhteisöveron määrä

Yhteisövero peritään verotettavasta tulosta, joka lasketaan vähentämällä veronalaisista tuloista vähennyskelpoiset menot. Sen verokanta on vuodesta 2014 alkaen ollut 20 prosenttia.

Yhteisöverokanta oli aluksi 25 prosenttia vuosina 1993–1997. Vero nostettiin ensin 28 prosenttiin (1998–1999) ja sitten 29 prosenttiin (2000–2004), minkä jälkeen sitä on laskettu. Vuosina 2005–2011 se oli 26 prosenttia ja 2012–2013 24,5 prosenttia.

Verovuosina 2009–2011 valtion osuus yhteisöveron tuotosta oli 65,42 prosenttia, kuntien 32,03 prosenttia ja seurakuntien 2,55 prosenttia. Vuonna 2014 yhteisöveron tuotto oli 3 845 M€ ja seuraavana vuonna 4 300 M€. Vuonna 2017 yhteisöveron tuotto oli 6,127 miljardia euroa.

## Yhteisövero ei koske kaikkia yhtiöitä

Yhteisövero ei koske kaikkia yhtiömuotoja. Henkilöyhtiöt, kuten avoimet yhtiöt ja kommandiittiyhtiöt, eivät maksa yhteisöveroa, vaan niiden tulos jaetaan verotettavaksi yhtiöiden omistajilta. Samoin yksityinen elinkeinonharjoittaja maksaa verot yritystoimintansa tuloksesta omassa verotuksessaan. Yleishyödylliset yhteisöt eivät maksa tuloveroa kaikista tuloistaan.

## Yhteisövero poliittisena kysymyksenä

Erään STT:n haastatteleman taloustieteilijän mukaan arvonlisävero haittaa talouskasvua ja toimeliaisuutta vähemmän kuin yritysverotuksen, pääomaveron tai tuloveron korottaminen. Asiasta ei kuitenkaan ole yksimielisyyttä taloustieteilijöiden keskuudessa. Esimerkiksi Agustina Gallardon johtaman kansainvälisen työryhmän selvitys ei löytänyt merkitsevää yhteyttä yritysveron laskemisen ja taloudellisen toimeliaisuuden kasvamisen välillä, vaan ryhmä korosti yhteisöveroa tehokkaana ja oikeudenmukaisena tapana kerätä veroja .

Yhteisöverokanta laski 24,5 prosentista 20:een vuoden 2014 alussa. Verokannan laskemisen tavoitteena oli hallituksen mukaan *"kasvupotentiaalin vahvistaminen, investointien vauhdittaminen, työpaikkojen luominen ja yritysten palkanmaksuvarasta huolehtiminen"*. Sillä myös pyrittiin turvaamaan yritysverotuksen kansainvälistä kilpailukykyä, sillä yritysverokantoja on kevennetty monissa maissa viime vuosina. Esimerkiksi Ruotsissa yritysverokanta oli 22 prosenttia vuonna 2013 (28 prosenttia vuonna 2005) ja Virossa 21 prosenttia vuonna 2013 (24 prosenttia vuonna 2005). Verokannan laskemista kannattivat kaikki eduskuntapuolueet vasemmistosta oikeistoon; perussuomalaiset tosin vaati alennuksen rajoittamista 22 prosenttiin.

Yhteisöveron poistamista ovat kannattaneet muun muassa Kokoomuksen Nuorten Liitto ja Björn Wahlroos, viimeksi mainittu sillä perusteella, että se parantaisi yrittäjyyden edellytyksiä. VATT:n ylijohtaja Juhana Vartiainen kertoi vuonna 2013 VATT:n asiantuntijoiden olevan sitä mieltä, että yhteisövero häviää lopulta kokonaan, koska valtiot kilpailevat veronalennuksilla kohti nollaa.

Yhteisöveron tuotosta tilitettiin osuus Suomen evankelis-luterilaiselle ja ortodoksiselle kirkolle vuoden 2015 loppuun asti. Tätä perusteltiin kirkkojen yhteiskunnallisilla tehtävillä, kuten hautaustoimella, kirkonkirjojen pidolla ja historiallisten rakennusten ylläpidolla. Vapaa-ajattelijain liitto vastusti yhteisöveron tilitystä seurakunnille. Eduskunta hyväksyi vuonna 2015 lainmuutoksen, jolla seurakuntien yhteisövero-osuus poistettiin ja vastaava rahamäärä alettiin jakaa valtionrahoituksena vuodesta 2016 alkaen.

Yhteisöveron laskemista entisestään ovat vaatineet Keskuskauppakamarin veroasiantuntija Tomi Viitala ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan veroasiantuntija Emmiliina Kujanpää.

Ekonomisti Gabriel Zucmanin mukaan Suomi voisi pikemminkin nostaa yhteisöveroaan vaikka 25 prosenttiin saakka.

EU-komissio on julkistanut esityksen 15% minimiverosta EU:n alueella.

## Eri valtioiden yritysverokantojen vertailua

| Maa | Yritysverokanta 2014 (%) |
| --- | --- |
| **Suomi** | **20** |
| Islanti | 20 |
| Ruotsi | 22 |
| Saksa | 29,58 |
| Tanska | 24,5 |
| Viro | 0 |

Viro ei verota yrityksen tulosta, mikäli se pidetään yrityksessä. Yritysvero on 0 %. Viro verottaa vain jaettua voittoa eli osingon maksua. Veroaste osingoille vuonna 2015 on 20 %.

## Katso myös

* Tulovero
* Yhteisö (verotus)
* Yritysverotus Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin Sanomien yhteisövero -aiheiset uutiset (Arkistoitu – Internet Archive)
* Veronmaksajain Keskusliitto: Yhteisöverotus