# Iranin sota 2026

| Iranin sota 2026 |
| --- |
| Osa Lähi-idän kriisiä 2023– |
|  |
| Päivämäärä | 28. helmikuuta 2026 – |
| Paikka | Etu-Aasia |
| Vaikutukset | Ali Khamenein kuolema |
| Osapuolet |
|  Yhdysvallat  Israel |  Iran |
| Tappiot |
| 13 kaatunutta (USA) |  |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Iranin sota** alkoi Yhdysvaltojen ja Israelin aloittaessa ilmaiskut Iraniin 28. helmikuuta 2026. Yhdysvalloissa iskujen koodinimi on **operaatio Eeppinen raivo** ja Israelissa **operaatio Karjuva leijona** sekä **operaatio Juudan kilpi**. Iran vastasi iskuihin aloittamalla kostoiskut Israeliin ja muihin Lähi-idän maihin.

## Tausta

Joulukuussa 2025 Iranissa alkoivat laajat mielensoitukset, joiden pääasiallisena syynä oli maan talouskriisi. Mielenosoitukset kiinnittivät kansainvälisesti huomiota Iraniin, sekä sen heikkoon ihmisoikeustilanteeseen. Irania on hallinnut vuoden 1979 vallankumouksesta asti teokraattinen ja autoritaarinen jyrkän islamilainen hallinto. Iranin hallintoa on vastustettu vahvasti aiemminkin. Iranin hallinto koitti kukistaa mielenosoitukset väkivaltaisesti, tappaen tuhansia mielenosoittajia, mikä aiheutti suurta paheksuntaa niin Iranissa kuin kansainvälisesti. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmaisi useita kertoja tukensa mielenosoittajille ja lupaili apua olevan tulossa. Trump uhkasi Irania useasti iskuilla, mikäli tappaminen jatkuisi, mutta myöhemmin hän kuitenkin perui puheitaan.

Lähi-idässä on ollut käynnissä vuonna 2023 Gazan sodasta alkanut monimutkainen konfliktien sarja, jonka myötä myös Israel ja Iran ovat konfliktissa keskenään. Maat ovat hyökkäilleet toisiaan vastaan ohjuksin ja kävivät 12 päivän sodan kesäkuussa 2025. Yhdysvallat osallistui sotaan pommittamalla Iranin ydinlaitoksia yhden yön operaatio Midnight Hammerissa. Iranin ydinohjelma kärsi Yhdysvaltojen iskujen vuoksi, mutta vaurioita on korjattu. Donald Trumpin mukaan Iran ei luopunut ydinasetavoitteistaan.

Iran ja Yhdysvallat ovat yrittäneet neuvotella. Yhdysvallat vaatii paitsi Iranin ydinohjelman, myös ohjusohjelman lakkauttamista. Neuvottelut alkoivat 6. helmikuuta 2026. Iranin mukaan se oli valmis keskustelemaan ydinohjelman rajoituksista, mutta ei ohjusohjelman. Trump uhkasi iskeä Iraniin voimalla, jos sopimusta ei synny.

Iskujen alkamista edeltävinä päivinä useat valtiot kehottivat kansalaisiaan poistumaan välittömästi tietyiltä alueilta Lähi-idässä. Jotkut maat evakuoivat kiireellä Lähi-idän suurlähetystöjään. Näiden toimien uskottiin olevan merkki siitä, että iskut alkavat pian.

Yhdysvallat oli koonnut iskuja edeltävien viikkojen aikana valtavan määrän sotilasvoimaansa Lähi-itään, minkä arveltiin viittaavan suuren operaation valmisteluun. 14. helmikuuta viranomaislähde kertoi, että Yhdysvallat varautuu viikkoja kestäviin jatkuviin iskuihin Irania vastaan.

## Tapahtumat

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump seuraa iskujen toteuttamista Mar-a-Lago-kartanossaan Palm Beachissa Floridassa 28. helmikuuta 2026.
Räjähdyksiä raportoitiin ympäri Irania. Yhdysvaltalaisten ja israelilaisten viranomaisten mukaan iskut keskitettiin sotilaskohteisiin. Kohteina oli muun muassa useat ministeriöt, virastot ja sotilasalueet Teheranissa. Ohjuksia osui Iranin hengellisen johtajan ja ajatollah Ali Khamenein käyttämien rakennusten luokse Teheranissa. Khamenei kuoli iskussa.

Iran, Irak ja Israel sulkivat ilmatilansa siviililentoliikenteeltä aamulla 28. helmikuuta pian sen jälkeen, kun iskujen käynnistämisestä ilmoitettiin. Iran aloitti kostotoimet ampumalla aalloittain ohjuksia kohti Israelia. Iran iski myös muihin Lähi-idän maihin, kuten Qatariin, Kuwaitiin, Arabiemiirikuntiin ja Irakiin. Iran iski muun muassa Bet Shemeshiin, jossa kuoli yhdeksän ihmistä 1. maaliskuuta. Samaan aikaan Israel kiihdytti sotatoimiaan Libanonissa, jossa on kuollut yli 2 000 ihmistä ilmaiskuissa ja maahyökkäyksessä maaliskuun alun jälkeen.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin mukaan Iranissa olisi kuollut 48 johtajaa 1. maaliskuuta mennessä. Iranin Punainen puolikuu -järjestön mukaan 2. maaliskuuta mennessä olisi kuollut yli 500 ihmistä. Iran ilmoitti samana päivänä sulkeneensa öljynkuljetusväylä Hormuzinsalmen ja ampuvansa kaikkia ohi yrittäviä aluksia. Iran oli jo antanut varoituksen aluksille salmen sulkemisesta 28. helmikuuta.

Yhdysvaltain laivaston sukellusvene upotti torpedolla iranilaisfregatti IRIS Denan Sri Lankan rannikon edustalla 4. maaliskuuta.

Israel teki 18. maaliskuuta iskun merkittävään maakaasun käsittelylaitokseen Etelä-Parsissa Iranissa. Kyseessä oli ensimmäinen maakaasulaitoksiin tehty isku. Maakaasulla on merkittävä rooli Iranin taloudessa, minkä takia Israel ja Yhdysvallat olivat aiemmin välttäneet iskemästä maakaasulaitoksiin. Iran vastasi siihen useilla hyökkäyksillä muun muassa Qatarin ja Saudi-Arabian energiantuotantolaitoksia vastaan.

## Reaktiot

Donald Trump kertoi Yhdysvaltojen tuhoavan Iranin ohjukset ja laivaston. Trump kehotti iranilaisia vastarintaan hallintoa vastaan. Israelin puolustusministeri Israel Katz kutsui iskua ”ennaltaehkäiseväksi”.

Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri António Guterres tuomitsi tilanteen sotilaallisen eskaloitumisen. Venäjä tuomitsi iskut Irania vastaan ja varoitti niiden vaarantavan Lähi-idän vakauden ja turvallisuuden. Ranskan Emmanuel Macron, Saksan Friedrich Merz ja Yhdistyneen kuningaskunnan Keir Starmer vetosivat yhdessä Iraniin pyytäen sitä pyrkimään neuvotteluratkaisuun. Australian pääministeri Anthony Albanese sanoi maansa tukevan Yhdysvaltojen toimia. Saudi-Arabia tuomitsi Iranin kostoiskut Bahrainiin, Arabiemiirikuntiin, Qatariin, Jordaniaan ja Kuwaitiin. Kiinan ulkoministeri Wang Yi kertoi Kiinan tukevan Iranin taistelua Israelin ja Yhdysvaltojen iskuja vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iranin sota 2026 Wikimedia Commonsissa