Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tunnuslause

**Tunnuslause** eli **motto** on lause tai hokema, joka ilmaisee jonkin yksilön, ryhmän, liikkeen tai muun organisaation tarkoitusta tai vakaumusta. Eräs kuuluisa tunnuslause on ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo” (ransk. *Liberté, égalité, fraternité*), joka on Ranskan suuren vallankumouksen aikainen iskulause ja nykyisen Ranskan tasavallan tunnuslause. Monilla valtioilla, järjestöillä, oppilaitoksilla ynnä muilla organisaatioilla on oma mottonsa. Motot ovat usein latinaksi.*lähde?*

## Motot Suomessa

Suomen presidentti Martti Ahtisaaren vaakuna, jossa on tunnuslause: ”Se pystyy ken uskaltaa”.Vanha ylioppilastalo; ylhäällä reliefin molemmin puolin lukee *SPEI SVAE* ja *PATRIA DEDIT*.
Suomessa ei ole kovin paljon harrastettu mottoja, eikä esimerkiksi Suomen kansallista mottoa ole. Vuonna 1936 komitea ehdotti tekstin "Vapaa vankka vakaa" lisäämistä Suomen vaakunan yhteyteen, mutta sitä ei hyväksytty.

Akateemisissa piireissä mottoja on jonkin verran. Turun yliopiston motto on "Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle". Vastaavasti Helsingin yliopiston tunnuslause on "Opiskelu ja opettaminen – yliopiston sydän".

Helsingissä Vanhan ylioppilastalon julkisivussa lukee "Spei suae patria dedit (suom. *Isänmaa antoi toivoilleen*)".

## Tunnuslause heraldiikassa

Vaakunan osat
 Kilpi
 (Tinktuurit)
 Kilven jako
 Kilven-
 kannattaja
 Kilven-
 kannattaja
 Sotahuuto
 Kypäränkoriste
 Lakipunos
 Kypäränpeite
 Kypärä
 Arvokruunu
 Postamentti
 Kunniamerkki
 Airut-
 kuviot
 Yleis-
 kuviot
 Tunnuslause
 *(oikea)*
 *(vasen)*

Heraldiikassa vaakunoiden yhteydessä kilven alapuolella on joskus nauhakiemura, johon on kirjoitettu tunnuslause (kutsutaan myös vaalilauseeksi). Lauseen sisältöä ei ole rajoitettu, mutta usein etenkin vanhoissa vaakunoissa tunnuslause viittaa usein kilvellä tai kypäränkoristeena olevaan kuvioon. Sitä ei pidetä vaakunakokonaisuuden varsinaisena osana, sillä se on henkilökohtainen ja monessa maassa vapaasti valittavissa, muutettavissa tai poistettavissa.

## Eräiden Suomalaisten vaakunoiden hokemia

* Komitean 1936 esittämä ehdotus Suomen suuresta kansallisvaakunasta jonka tunnuslause "Vapaa vankka vakaa".
* Suomen presidentti Lauri Kristian Relanderin vaakuna jonka motto latinaksi "Patriae servio (suom. *Palvelen maatani*)".
* Mannerheim suvun vaakuna, jonka henkilökohtainen motto "Candida pro causa ense candido (suom. *Puhtain asein puhtaan asian puolesta*)".
* Suomen presidentti Juho Kusti Paasikiven vaakuna, jonka motto "Isänmaan puolesta".
* Suomen presidentti Urho Kaleva Kekkosen vaakuna, jonka motto "Sitä kuusta kuuleminen".
* Suomen presidentti Mauno Koiviston vaakuna, jonka motto "Valtakunnan parhaaksi".

## Katso myös

* Lentävä lause
* Luettelo tunnuslauseista
* Luettelo valtioiden tunnuslauseista
* Mainoslause
* Suomen presidenttien vaakunat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tunnuslause Wikimedia Commonsissa
# Raul Hilberg

**Raul Hilberg** (2. kesäkuuta 1926 – 4. elokuuta 2007 Williston, Vermont, Yhdysvallat) oli yksi tunnetuimmista ja arvostetuimmista holokaustiin perehtyneistä tutkijoista. Hänen kolmiosainen, yli 1200-sivuinen pääteoksensa oli vuonna 1961 ilmestynyt The Destruction of the European Jews. Hillberg kuoli keuhkosyöpään 81-vuotiaana.
# History (televisiokanava)

| History |
| --- |
|  |
| Lähetykset alkoivat | 1. tammikuuta 1995 |
| Omistaja | A+E Networks (Hearst Corporation (50%) The Walt Disney Company (50%)) |
| Kuvaformaatti | 1080i (HDTV) 480i (SDTV) |
| Tunnuslause | History. Made Every Day. |
| Maa |  Yhdysvallat |
| Näkyvyysalue | Koko maa |
| Pääkonttori | New York City, New York, Yhdysvallat |
| Rinnakkaiskanava(t) | H2 A&E UHF The Biography Channel Military History History en Español Lifetime Crime & Investigation Network |
| Kotisivu |  |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**History** (alun perin **The History Channel** vuosina 1995-2008) on yhdysvaltalainen kaapeli ja satelliittitelevisiokanava, jonka omistaa A+E Networks, Hearst Corporation ja Disney–ABC Television Groupin välinen joint venture.

Alun perin kanavalla näytettiin vain dokumentaarisia ohjelmia sekä historiallisia fiktiosarjoja. Vuodesta 2008 lähtien se on kuitenkin lähettänyt valikoiman tositelevisiosarjoja sekä muuta epähistoriallista materiaalia. Elokuussa 2013 yhteensä 98 226 000 yhdysvaltalaista kotitaloutta (86,01% televisiollisista kotitalouksista) pystyy seuraamaan History-kanavaa.

Kansainvälisiä lokalisoituja versioita History-kanavasta on myös saatavilla lukuisissa formaateissa Kanadassa, Euroopassa, Australiassa, Lähi-idässä, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Ensimmäinen eurooppalainen versio julkaistiin Scandinaviassa Viasatilla, joka pyörittää nykyään omaa kanavaansa, Viasat Historyä. History aloitti lähetykset Suomessa toukokuussa 2017.

## Lähteet
# Sulkutuli

**Sulkutuli** on tykistön tulenkäytön muoto, jossa vihollisen liikkumista pyritään estämään. Sulkutulella voidaan muun muassa estää vihollisjoukkojen tai huollon toimintaa hyökkäysalueella tai vaikuttaa hyökkäävän vihollisen etenemiseen.

Jatkosodan aikana talvella 1944 Neuvostoliiton ilmavoimien pommittaessa Helsinkiä, ilmahyökkäyksiä torjuttiin tehokkaasti ampumalla ilmatorjuntatykistöllä sulkutulta. Tässä menetelmässä ammuttiin tutkalla paikannettujen lentokoneiden lasketulle lentoreitille etukäteen lasketuilla arvoilla ilmatorjuntatykeillä tuli-isku. Sulkutulen läpi lentäminen olisi merkinnyt suurella todennäköisyydellä koneen tuhoutumista joten lentäjät yleensä väistivät. Tällöin pommilasti piti pudottaa muualle kuin maalialueelle. Helsingin pommituksissa pommilasti tyhjennettiin yleensä mereen.

## Lähteet

* Pesonen, Aake: *Tuli-iskuja taivaalle:ilmatorjuntajoukkojen taisteluista talvi- ja jatkosodassa*.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1982.  ISBN 951-26-2318-8
# Kuormasto

*Kuormasto*, Edwin Forbesin kuparietsaus vuodelta 1876.
**Kuormasto**, myös **huoltokolonna**, tarkoittaa sotilasyksiköiden mukana liikkuvaa huoltoa.

Kuormasto on sotilaallisia huoltokuljetuksia suorittavan kuljetusyksikön tai kuljetusosaston vanhentunut nimitys. Sanan merkitys voitiin 1930-luvulla määritellä joko ahtaammin, jolloin kuormastoon sisältyi vain hevosvetoisia ajoneuvoja, tai laajemmin, jolloin siihen katsottiin kuuluvan myös moottoriajoneuvoja.

Tarve erilliselle kuormastolle tuli yksiköiden kasvun mukana. Pienet yksikkö saattoivat tehdä hyvin pitkiä matkoja turvautuen pelkästään ympäristön tarjoamaan ruokaan ja veteen, mutta huoltaminen kävi vaikeaksi armeijoiden koon kasvaessa. Aseiden ja varusteiden, kuten painavien haarniskojen kehitys ja tuliaseiden mukaantulo kasvattivat sotilaiden tarvitseman materiaalin määrää. Kuormastosta tuli elinehto pitkille vastustajan alueelle ulotetuille sotaretkille. Tämän vuokse se oli usein tärkeä kohde vastustajan sotatoimille.

Kuormastot puolestaan kasvoivat armeijoiden mukana. Esimerkiksi Ononjoen taisteluun päättyneellä sotaretkellä vuonna 1410 keisari Yonglen joukkoihin sanotaan kuuluneen jopa 300 000 miestä ja 30 000 vankkurin kuormasto.

Menneinä aikoina kuormasto koostui yleensä vetoeläinten, kuten hevosten ja härkien vetämistä vankkureista, mutta muitakin kuljetusmuotoja oli. Ristiretkellään 1100-luvulla Rikhard I Leijonamieli marssi Levanttiin autiomaan halki. Koska matka olisi ollut vaikeakulkuinen vankkureille ja niitä vetäville eläimille, turvautui hän laivoihin, jotka huolsivat hänen rannikon läheisyydessä kulkevia joukkojaan.

## Lähteet

* Luther Carrington Goodrich, Zhaoying Fang: *Dictionary of Ming Biography, 1368-1644*.  Columbia University Press, 1976.  ISBN 0231038011

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuormasto Wikimedia Commonsissa
# Sotatieteet

**Sotatieteet** on laaja käsite ja monialainen kokonaisuus, jota sitovat yhteen sodat, kriisit ja niihin
liittyvät turvallisuusuhkat sekä pyrkimykset näiden ehkäisemiseen. Nykymaailmassa sotatieteet
eivät rajoitu ainoastaan sotilaalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen, vaan todellisuutta ja
tulevaisuutta tarkastellaan laaja-alaisemmassa turvallisuuden viitekehyksessä.

## Historia

Neuvosto-Venäjällä sodan teoria oli osa marxilais-leniniläistä tieteellistä sosialismia. Sotatiede oli keino johtaa sodan teoriasta sotilaspolitiikka, joka oli osa bolševikkien politiikkaa. Sotatieteen tuli luoda malli tulevaisuuden sodille ja osoittaa kaava niiden voittamiselle.

## Suomi

Suomen Maanpuolustuskorkeakoulun sotatieteidenalat ovat operaatiotaito ja taktiikka, strategia, sotahistoria, johtaminen, sotilaspedagogiikka, sotatekniikka, sotilaspsykologia ja sotilassosiologia. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella useita sotatieteellisiä aineita, jotka voivat olla sekä tutkintojen pääaineena että sivuaineena. Näitä aineita ovat sotataito, sotilaspedagogiikka, johtaminen ja sotatekniikka.

Maanpuolustuskorkeakoululla sotataidon pääoppiaineeseen kuuluvat operaatiotaito, taktiikka, strategia ja sotahistoria. Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan alalla opetetaan sotilassosiologiaa sekä sotilaspedagogiikkaa. Esimerkiksi sotilaspedagogiikassa tarkastellaan sotilaan toimintakyky ja sen ylläpitämisen mahdollisuuksia sodan ja rauhan aikana. Sotatekniikkaan kuuluu puolestaan sodankäyntiin ja sotilasorganisaatioon liittyvien teknisten laitteiden toiminnan tunteminen.

Suomessa sotatieteiden akateemista koulutusta sotilaille ja siviileille tarjoaa Maanpuolustuskorkeakoulu, josta on mahdollisuus valmistua sotatieteen kandidaatiksi, maisteriksi tai tohtoriksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sotatieteet Wikimedia Commonsissa
# Lavetti

Lavetti
Mannerheimin arkkua kuljetetaan hevosten vetämällä tykkilavetilla.
**Lavetilla** tarkoitetaan Kielitoimiston sanakirjamääritelmän mukaan raskaan tuliaseen jalustaosaa tai kuorma-autoon kiinnitettävää suurten ja raskaiden kuormien kuljetusalustaa.

## Lähteet
# Tuiskupyssy

Nockin 1700-luvun lopulla valmistama tuiskupyssy näytteillä Charlestonin museossa.
Osmanien valtakunnassa käytetty tuiskupyssy 1500-luvun alusta
**Tuiskupyssy** eli **urkupyssy** on piilukkoinen ase, jossa on monta yhtä aikaa laukaistavaa piippua. Tuiskupyssyjä käytettiin pääasiassa laivastotaisteluissa 1700- ja 1800-luvuilla. Mahdollisesti kuuluisin tuiskupyssy on Henry Nockin valmistama versio, jonka suunnittelija oli kuitenkin todennäköisesti joku muu kuin Nock itse. Nockin valmistamassa tuiskupyssyssä oli seitsemän .50-kaliiperista piippua. Ase oli aikansa mittapuulla todella tehokas, mutta siinä oli myös monia haittapuolia: ase saattoi murtaa ampujansa olkapään voimakkaan rekyylinsä tähden ja sen suuliekki saattoi sytyttää ampujan laivan purjeet tuleen. Nämä syyt tekivät aseesta hyvin epäkäytännöllisen, mikä johti sen käytön lopettamiseen 1800-luvulla.

## Lähteet

* Wills, Chuck: *Maailman aseet: kivikirveestä konepistooliin*, s. 77.  (engl. alkuteos *The Illustrated History of Weaponry*, suom. Petri Kortesuo)  Hämeenlinna:  Karisto, 2007.  ISBN 978-951-23-4879-4
# Royal Arsenal

Royal Arsenalin pääportti Woolwichissa
**Royal Arsenal** oli Britannian kruunun asetehdas, varastoalue, koealue ja tutkimuslaitos Thamesin etelärannalla Lontoon Woolwichissa Greenwichissä. Alue oli käytössä 1600-luvulta lähtien. Asetehdas suljettiin 1967 ja puolustusministeriö luopui alueesta 1994.

Woolwich Warrenia käytettiin koealueena ensi kerran 1651.
Kuninkaallinen vaunutehdas perustettiin Woolwichiin 1664.
Vuonna 1695 perustettiin Royal Laboratory, joka valmisti räjähteitä, sytyttimiä ja ammuksia.
Vuonna 1716 perustettiin kuninkaallinen pronssivalimo
ja alueelle koottiin tykistörykmentti ja rakennettiin parakit.
Nimen Royal Arsenal alue sai 1805 Yrjö III:n aikana.

Kuninkaallinen sotilasakatemia siirrettiin Woolwich Commoniin 1808, jossa se sijaitsi vuoteen 1939.
Kun Woolwichin telakka suljettiin 1869 alue luovutettiin sotaministeriölle liitettäväksi Royal Arsenaliin.
Alueen käyttö tykistön ampuma-alueena jatkui vuoteen 1860.

Royal Arsenaliin perustettiin kemiallinen tutkimusosasto vuonna 1907. Tämä sai seuraavana vuonna nimen Research Department. Vuonna 1912 tästä muodostettiin High Explosive Research Department. Osasto kehitti myöhemmin Britannian ydinaseen.

Royal Arsenalin huippukausi oli ensimmäisen maailmansodan aikana, jolloin alue käsitti 1 285 eekkeriä ja siellä oli työssä 80 000 ihmistä.

Vuonna 1936 hallitus päätti siirtää arsenaalin Chorley'en Lancashiressa, Bridgendiin Walesissa ja Bishoptoniin. Tutkimusosasto siirrettiin 1942 Fort Halsteadiin.

Kuninkaallinen tykistörykmentti siirtyi pois 1998.

Alueella oli oma kapearaiteinen rautatie. Osaan varastorakennuksia ei ollut lainkaan tieyhteyttä edes 1960-luvulla. Kahden neliömailin alueella oli 147 mailia rautatietä ja sillä oli käytössä 1000 vaunua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Royal Arsenal Wikimedia Commonsissa
# M982 Excalibur

| M982 Excalibur |
| --- |
|  |
| Aseen tyyppi | Tykin ammus |
| Alkuperämaa |  Yhdysvallat  Ruotsi |
| Palvelushistoria |
| Palvelusvuodet | 2007 - |
| Sodissa | Irakin sota Ukrainan sota |
| Valmistushistoria |
| Suunnittelijat | Raytheon ja BAE Systems Bofors |
| Valmistajat | Raytheon Missile Systems |
| Hinta | 80 000 - 112 000 USD |
| Tekniset tiedot |
| Kaliiperi | 155 mm |
| Tehokas kantama | 40 000 - 57 000 metriä |
| Infobox OK |

**M982 Excalibur** (aikaisemmalta nimeltään **XM982**) on yhdysvaltalaisen Raytheonin ja ruotsalaisen BAE Systems Boforsin kehittämä GPS-ohjattava tykin ammus. Ammus on kaliiberiltaan 155 millimetrinen ja sen kantama on jopa 57 kilometriä niin että osumatarkkuus säilyy riittävänä. GPS -ohjauksen lisäksi ammuksessa on ulos taittuvat siivet jotka mahdollistavat yhdessä pitkän kantaman. Ammusta voidaan käyttää muun muassa Yhdysvaltojen armeijan ja merijalkaväen käyttämässä tykkikalustossa.

M982 Excalibur -ammus osuu kohteena olevaan rakennukseen Bagdadissa vuonna 2007.
M982 Excaliburia käytettiin taistelukäytössä ensimmäisen kerran Irakissa kesällä 2007. Yhdysvaltalaisten joukkojen ampumista ammuksista 92 prosenttia putosi korkeintaan neljän metrin päähän kohteesta.*lähde?*

Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aikana Ukrainalla on ollut käytössään M982 Excalibur -tykistöammuksia. Toukokuussa 2024 uutisoitiin venäläisten tehokkaan elektronisen häirinnän pudottaneen näiden älyammusten osumatarkkuuden tammi-elokuun 2023 aikana 55 prosentista vain seitsemään prosenttiin. Tästä syystä Ukrainan asevoimat lopetti näiden älyammusten käytön.

## Käyttäjävaltiot

* Australia
* Kanada
* Norja
* Ruotsi
* Yhdysvallat
* Ukraina

## Soveltuvat asejärjestelmät

Seuraavat asejärjestelmät voivat käyttää ammuksena M982 Excaliburia:

* M109 haupitsi
* M198 haupitsi
* M777 haupitsi
* XM1203 Non-Line-of-Sight Cannon
* ARCHER tykkijärjestelmä

## Lähteet
# Käämitykki

Monivaiheisen käämitykin toimintaperiaate. Vihreällä korostetuissa käämeissä kulkee sähkövirta.
**Käämitykki** (engl. *coilgun*) on sähkömagnetismiin perustuva laite, jolla voidaan ampua pieniä metalliesineitä sähkövirran avulla. Se koostuu piipusta, sen ympärille kierretystä käämistä, virtalähteestä ja kytkimestä.

Virtalähteenä käytetään tavallisesti rinnan kytkettyjä kondensaattoreita, joiden nimellisjännite on muutama sata volttia.

Kun käämiin johdetaan sähkövirta, se saa aikaan magneettikentän, joka vetää ferromagneettista ammusta puoleensa. Kun ammus on käämin kohdalla, käämissä kulkeva virta katkaistaan ja ammus jatkaa matkааnsа saavuttamallaan nopeudella.

Monivaiheisessa käämitykissä ammus kulkee useamman käämin läpi, ja jokainen käämi lisää ammuksen nopeutta. Haasteena on kuitenkin ajoittaa virran päälle ja pois kytkeminen riittävän tarkasti.

Käämitykissä ei ammusta lukuun ottamatta tarvita liikkuvia osia. Hyötysuhde on hyvin pieni, 1% luokkaa.  Lisäksi tehoa rajoittaa käämilangan resistanssi.

Käämitykki eroaa toisesta sähkömagneettisesta aseesta, raidetykistä, siten, että käämitykissä ammuksen läpi ei kulje sähkövirtaa eikä ammus myöskään kosketa jännitteellisiä osia.
# Viirikkö

**Merivoimat laivasto
* lippue
* laivue
* viirikkö
* ruotu

**Viirikkö** on merivoimien pienin perusyksikkö, vaikkakin myös yksittäinen laivaluokan alus voi olla oma itsenäinen perusyksikkönsä. Sitä vastaa maavoimissa komppania. Viirikkö voi koostua kahdesta tai useammasta aluksesta, jotka ovat yleensä samaa luokkaa tai ainakin samaan päätehtävään tarkoitettuja. Esimerkiksi 6. pintatorjuntalaivueessa ohjusviirikkö koostuu Rauma-luokan ohjusveneistä (sama alusluokka) ja miinaviirikkö miinoittajista (sama päätehtävä eli miinoittaminen).

Viirikkö voidaan myös jakaa ruotuihin. Tämä on yleistä etenkin, jos viirikössä on aluksia, joilla ei ole täyttä pysyvää miehistöä, esimerkiksi useita eri veneluokan aluksia. Viirikköä suurempi yksikkö on laivue.

Viirikön lyhenne Suomen merivoimissa on VKÖ ja laivueen LV.
# CIWS

**CIWS** (*Close-in weapon system*) on tyypillisesti laivoissa käytetty pisteilmatorjuntajärjestelmä, jota käytetään tyypillisesti ohjustentorjuntaan.
CIWS integroi tutkia ja muita sensoreita, tähtäyselektroniikkaa ja suuren tulinopeuden konetykin pyörivään torniin.

* Phalanx CIWS
* Goalkeeper CIWS
* AK-230
# Sotamies

**Sotamies** on suomenkielinen nimitys alimmalle sotilasarvolle. Sitä voidaan suomenkielisissä yhteyksissä käyttää myös käännöksenä muunkielisille alimman sotilasarvon nimityksille.

## Käyttö maittain

### Suomi

Ratsumieskilta ry:n ratsastajia Farmari-2008 maatalousnäyttelyssä vuoden 1922 mallia olevissa sotilasvirkapuvuissa, joiden takkeja kutsutaan puhekielessä Suomessa *luurankotakeiksi*
*Pääartikkeli: Sotamies (Suomen puolustusvoimien sotilasarvo)*
Sotamies on Suomen puolustusvoimissa sekä Suomen rajavartiolaitoksessa alin sotilasarvo. Sotamiehet kuuluvat miehistöön niin kuin seuraavat sotilasarvoltaan ylemmät, korpraalit ja ylimatruusit. Sotamiehestä voidaan käyttää puolustushaara- tai aselajikohtaisia arvoja, kuten

* jääkäri (jääkärijoukoissa)
* tykkimies (kenttä-, ilmatorjunta- ja rannikkotykistössä sekä merivoimien rannikkojoukoissa)
* viestimies (viestijoukoissa)
* pioneeri (pioneerijoukoissa)
* lääkintämies (lääkintähuollossa)
* autosotamies (autojoukoissa)
* lentosotamies (Ilmavoimissa)
* rajajääkäri (rajavartiostossa)
* panssarimies ja panssarijääkäri (panssarijoukoissa)
* rakuuna ja ratsumies (ratsuväessä)
* rannikkojääkäri (merivoimien rannikkojoukoissa)
* kaartinjääkäri (Kaartin Jääkärirykmentissä)
* suojelumies (suojelujoukoissa).

### Yhdistynyt kuningaskunta

Yhdistyneessä kuningaskunnassa sotamies on *private*, lyhennettynä Pte. Britannian armeijan sotamies-arvo kattaa Naton arvoasteikon arvot OR-1 ja OR-2. Sotamiehellä ei Britanniassa ole käytössään arvomerkkiä.

### Yhdysvallat

Ylemmän sotamiehen (E-2) käyttämä arvomerkki.
Yhdysvalloissa sotamies on *private*, lyhennettynä PVT. Yhdysvaltain armeijassa sotamies-arvo käsittää kaksi alinta sotilasarvoa. Arvoista alempi, viralliselta nimeltään *private E-1*, annetaan kaikille uusille sotilaille. E-1 sotamiehillä ei ole käytössä arvomerkkiä. Ylemmällä sotamiesarvolla, viralliselta nimeltään *E-2*, on käytössä arvomerkki (katso kuva). Ylemmät sotamiehet ylennetään Yhdysvaltain armeijassa nykyisin automaattisesti kuuden kuukauden palveluksen jälkeen, mutta ylennystä voidaan myös tarvittaessa nopeuttaa korkeintaan kahdella kuukaudella.
# M240

| M240 |
| --- |
|  |
| Tyyppi | yleiskonekivääri |
| Valmistaja | FN Herstal |
| Valmistusmaa |  Yhdysvallat |
| Valmistusvuodet | 1977– |
| Tekniset tiedot |
| Kaliiperi(t) | 7,62×51 mm NATO |
| Aseen pituus | 1 263 mm |
| Piipun pituus | 630 mm |
| Paino (tyhjänä) | 12,3 kg (M240B) 11,6 kg (M240G) 10,1 kg (M240L) |
| Lipas | vyö |
| Kapasiteetti | 100 / 200 patruunaa |
| Ammuksen lähtönopeus | 853 m/s |
| Tehokas kantama | 880 m (bipod) 1800 m (tripod) |
| Teoreettinen kantama | 3725 m |
| Tulinopeus (laukausta/min) | 750–950 |
| Infobox OK |

**M240** on FN Herstal -asetehtaan valmistama yhdysvaltalainen yleiskonekivääri, joka perustuu belgialaiseen FN MAG -kevytkonekivääriin.

## Päivitetyt versiot

M240 otettiin käyttöön Yhdysvaltain armeijassa vuonna 1977, jolla korvattiin M73 ja M219 konekiväärit, sekä .50 kaliiperinen M85. 1980-luvulla Yhdysvaltain merijalkaväki otti käyttöön M240 ja M240E1 ajoneuvoihin, kuten LAV-25.

### M240E4/M240B

1990-luvun alussa M240E4 korvasi M60E4:n, jonka se voitti kilpailussa korvata useita vuosia palveluksessa käytetyn M60:nen. M240E4:n nimi muutettiin muotoon M240B.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M240 Wikimedia Commonsissa
# M142 Himars

| M142 HIMARS |
| --- |
|  Himars-raketinheitinjärjestelmä ampuu GMLRS-raketin White Sands Missile Rangessa. |
| Aseen tyyppi | kuorma-autoalustainen raketinheitin |
| Alkuperämaa |  Yhdysvallat |
| Palvelushistoria |
| Palvelusvuodet | 2005– |
| Valmistushistoria |
| Suunnittelijat | Lockheed Martin |
| Suunniteltu | 1990-luvun loppu, 2000-luvun alku |
| Tekniset tiedot |
| Pääaseistus | raketit, ohjukset |
| Infobox OK |

**M142 Himars** (**Hi**gh **M**obility **A**rtillery **R**ocket **S**ystem) on kuorma-autoalustainen raketinheitinjärjestelmä, jonka yhdysvaltalainen Lockheed Martin kehitti 1990-luvun lopussa Yhdysvaltain armeijalle. Järjestelmä tuli käyttöön 2005 ja on nykyään käytössä ympäri maailmaa.

Järjestelmässä on pyöräalustaisen kuorma-auton lavalle asennettu laukaisin. Laukaisimen rakettikasetit ovat yhteensopivia Suomessakin käytössä olevan M270 MLRS -raketinheitinten kanssa. Kasettiin mahtuu enintään kuusi M31 GMLRS -rakettia, tai sillä voidaan ampua ATACMS -tykistöohjus, jonka kantama on yli 300 kilometriä.
Ajoneuvo voidaan kuljettaa C-130 Hercules -kuljetuskoneella.

## Käyttäjät

* Jordania
* Puola
* Romania
* Singapore
* Ukraina
* Yhdistyneet arabiemiraatit
* Yhdysvallat

### Tulevaisuudessa

* Australia
* Liettua
* Norja
* Taiwan
* Viro

## Katso myös

* GLSDB

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M142 Himars Wikimedia Commonsissa

* Advanced Rocket Launcher System Heads to Ukraine *defense.gov*. 1.6.2022.
# Boeing Vertol CH-46 Sea Knight

| Boeing Vertol CH-46 Sea Knight |
| --- |
|  CH-46 USS Saipanin kannella. |
| Tyyppi | kuljetushelikopteri |
| Alkuperämaa |  Yhdysvallat |
| Infobox OK |

**Boeing Vertol CH-46 Sea Knight** on kaksiroottorinen kuljetushelikopteri. Sitä kehitettiin alun perin Yhdysvaltain maavoimien tarpeisiin. Armeija kuitenkin hylkäsi kopterin liian pienenä ja sai suuremman CH-47 Chinook -kopterin.

Maavoimien sijasta CH-46 päätyi laivastokäyttöön. Yhdysvaltain laivasto käytti kopteria vuoteen 2004 asti ja merijalkaväki arviolta vuoteen 2014 asti.

Yhdysvaltojen lisäksi kopteria käyttää tai on käyttänyt Japani, Kanada, Ruotsi, Saudi-Arabia ja Thaimaa. Ruotsin puolustusvoimat käyttää CH-46:sta nimitystä Hkp 4.

Sotilaskuljetuskoptereiden lisäksi CH-46:sta on rakennettu versioita etsintä- ja pelastustöihin sekä palontorjuntaan. Kopteria on lisäksi käytetty jonkin verran siviililiikenteessä.

Kopterin ensilento oli vuonna 1962 ja se otettiin palveluskäyttöön merijalkaväessä vuonna 1965.

## Tekniset tiedot (CH-46 Sea Knight)

*Lähde:* *lähde?*

**Yleiset ominaisuudet **Miehistö:** 4; 2 lentäjää, 1 ampuja/tähystäjä, 1 miehistön johtaja + mahdollisesti taka-ampuja
* **Matkustajat:** 25
* **Pituus:** &&&&&&&&&&&&&013.092000013,92 m
* **Leveys:** &&&&&&&&&&&&&&02.02000002,2 m
* **Korkeus:** &&&&&&&&&&&&&&05.01000005,1 m
* **Tyhjäpaino:** &&&&&&&&&&&07047.&&&&007 047 kg
* **Lentopaino:** &&&&&&&&&&&07891.&&&&007 891 kg
* **Suurin lentoonlähtöpaino:** &&&&&&&&&&011000.&&&&0011 000 kg
* **Nostovoima:** 0**Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.**.0**Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.**21 kg/m²
* **Voimalaite:** &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × General Electric T58-GE-16m -turbiinimoottoria; &&&&&&&&&&&01400.&&&&001 400 kW (&&&&&&&&&&&01877.&&&&001 877 hv) per moottori
* **Roottori:** &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × halkaisija &&&&&&&&&&&&&016.&&&&0016 m, pinta-ala &&&&&&&&&&&&0200.&&&&00200 m²

**Suoritusarvot **Suurin nopeus:** &&&&&&&&&&&&0265.&&&&00265 km/h
* **Taistelusäde:** &&&&&&&&&&&&0296.&&&&00296 km
* **Siirtolentomatka:** &&&&&&&&&&&&0676.&&&&00676 km
* **Lakikorkeus:** &&&&&&&&&&&04300.&&&&004 300 m
* **Nousukyky:** &&&&&&&&&&&&&010.040000010,4 m/s
* **Teho-painosuhde:** 354 W/kg

**Aseistus 2 × XM-218 .50 12,7 mm konekivääriä tai
* 1 × ramppiin asennettu 240G 7,62 mm konekivääri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boeing Vertol CH-46 Sea Knight Wikimedia Commonsissa