Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Panssarivaunukanuuna

T-72 ja 2A46M-kanuuna
**Panssarivaunukanuuna** on taistelupanssarivaunun pääase. Ensimmäisten panssarivaunujen kanuunat eivät olleet erikoisvalmisteisia, vaan muusta käyttötarkoituksesta niihin sovitettuja. Myöhemmin panssarivaunukanuunat kehittyivät omaan suuntaansa.

Lataamisensa perusteella panssarivaunukanuunat voidaan jakaa käsin ladattaviin ja automaattisesti ladattaviin. Automaattisesti ladattavista kanuunoista yleinen on neuvostoliittolais-venäläinen 2A46M ja käsin ladattavista saksalainen Rheinmetall L44. Automaattilatauksen etuna on se, että taistelupanssarivaunun miehistön lukumäärää voidaan vähentää lataajan tarpeettomuuden vuoksi yhdellä, yleensä kolmeen.

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panssarivaunukanuuna Wikimedia Commonsissa
# Mörssäri

Škodan valmistama 305 mm:n mörssäri vuodelta 1911. Putken suhteellinen lyhyys näkyy selvästi.
Toisen maailmansodan aikainen saksalainen Sturmtiger -rynnäkkömörssäri.
**Mörssäri** on käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä. Mörssäriksi luokitellaan tykki, joka ampuu korkeilla, yli 45 asteen kulmilla. Toisen määritelmän mukaan mörssäri on tykki, jonka putken pituus on alle 15-kertainen kaliiperiin verrattuna. Myös vanhanaikaisia haulikoita kutsutaan joskus puhekielessä mörssäreiksi. Nimensä mörssäri on saanut saksan kielen sanasta *Mörser*, joka tarkoittaa morttelia. Useilla kielillä vanha mörssäriin viittava sana (esim. englannin "Mortar") tarkoittaa nykyään kranaatinheitintä.

Mörssäreitä on käytetty satoja vuosia. Ne olivat erityisen sopivia piirityksissä. Jo varsin pian asetyypin keksimisen jälkeen siihen kehitettiin räjähtävät ammukset: ontto ammus täytettiin tarvittavalla määrällä ruutia; ammuksen kyljessä oli reikä sytyttimelle. Koska putki oli kaltevassa asennossa, sen sisälle asennettiin tätä varten suunniteltu kavennus ja ammuksessa oli kaulus, joka sopi sen kanssa yhteen. Näin ammuksen paino ei päässyt räjäyttämään ajopanosta ennen aikojaan.

Tykkimies leikkasi sytyttimen oikean pituiseksi ennen ammuntaa taulukoiden ja kokemuksensa avulla; sytyttimeen vietiin tuli viitisen sekuntia ennen itse tykin laukaisua. Näin tehtiin, jotta saatiin varmuus siitä, että sytytin palaa kunnolla eikä sammu ilmalennon johdosta.

Sytyttimen pituutta ja ajopanoksen kokoa vaihdeltiin tulenjohdon ilmoitusten mukaan, ja vaikutus olikin yleensä varsin tehokas. Myöhemmin kehitettiin sytytin, jossa oli valmiina etukäteen kokeilujen perusteella kehitetty aika-asteikko. Tätä sytytintä ei ollut tarve leikata, vaan se voitiin sytyttää keskeltäkin.

Nykyisissä armeijoissa ei mörssäreitä enää käytetä; ne jäivät käytöstä, kun kranaatteihin kehitettiin luotettava iskusytytin; myöhemmin kehitetty aikasytytin vielä vahvisti muutosta. Viimeinen jäänne vanhasta sytytintyypistä oli Suomessakin vielä jatkosodan aikana käytetyissä Canet- ja Škoda-ilmatorjuntatykeissä: niiden ammuksissa oli niin sanotut ruutikanavasytyttimet, jotka vastasivat hyvin läheisesti entisiä lunttusytyttimiä, joskin ne syttyivät tykin laukauksesta. Mörssäreitä käytettiin jonkin verran vielä toisessa maailmansodassa. Esimerkiksi saksalainen Sturmtiger oli eräänlainen mörssärillä varustettu rynnäkkötykki.

## Katso myös

* Tykistö
# Mauser Kar 98k

| Mauser Kar 98k |
| --- |
|  |
| Tyyppi | pulttilukkoinen kivääri |
| Valmistaja | Mauser |
| Valmistusmaa |  Saksa |
| Valmistusvuodet | 1935–1945 |
| Tekniset tiedot |
| Kaliiperi(t) | 7,92×57 mm IS |
| Aseen pituus | 1 110 mm |
| Piipun pituus | 600 mm |
| Paino (tyhjänä) | 3,7–4,1 kg |
| Lipas | kiintomakasiini |
| Kapasiteetti | viisi patruunaa |
| Ammuksen lähtönopeus | 760 m/s |
| Tehokas kantama | 500 metriä (avotähtäimellä) yli 800 metriä (kiikaritähtäimellä) |
| Infobox OK |

 **Mauser Karabiner 98 Kurz** (**Kar 98k**) on pulttilukkokivääri, joka otettiin käyttöön Wehrmachtin peruskiväärinä vuonna 1935. Sitä kutsuttiin ”Wehrmachtin selkärangaksi”. Se on yksi pitkään valmistuksessa olleen Mauser-kiväärin viimeisiä malleja. Koska K 98 oli edeltäjiään lyhyempi, ns. karbiinimalli, se nimettiin Karabiner K98 *Kurz*iksi (saks. *Kurz*, lyhyt). Sen päävalmistajat olivat Mauser Obendorfissa ja J.P. Sauer & Sohn Suhlissa, mutta sillä oli useita muitakin valmistajia ja osavalmistajia. Kivääriä valmistettiin yli 14 miljoonaa kappaletta vuoteen 1945 mennessä. Kivääri kehitettiin aikaisemmista Mauser-kivääreistä, joista uusin oli siihen mennessä Mauser Modell 1898:sta kehitetty Karabiner 98b.

## Ominaisuudet

K 98k:ssa on viiden 7,92×57 mm patruunan sisäinen kiintomakasiini.

Kivääriin voidaan kiinnittää pistin (pois lukien vuoden 1944 lopulta valmistettu, valmistuksen nopeuttamiseksi yksinkertaistettu *Kriegsmodell K98*) ja vuonna 1942 tulleen *Gewehrgranatgerät*-lisälaitteen avulla sillä pystyy ampumaan 30 mm:n kiväärikranaatteja.

K 98k tunnettiin hyvästä tarkkuudestaan, tästä syystä sitä käytettiin myös kiikaritähtäimellä varustettuna tarkka-ammunnassa. Kivääreissä oli käytössä useita eri tähtäinmalleja, muun muassa 1,5× suurentava Zielfernrohr 41 (ZF 41), 4× suurentava Ajack, 4× suurentava ZF4, 4× suurentava Hensoldt Dural-Dialytan; myös kiikaritähtäinten kiinnitysjalustoja oli useita eri malleja. Kokenut tarkka-ampuja pystyi kiikaritähtäimen avulla ampumaan jopa 800 metrin päähän tappavasti, yli 1 000 metrinkin osumat olivat mahdollisia.

Wehrmacht käytti toisen maailmansodan aikana myös suuria määriä Saksan valloittamista maista peräisin olleita Mauser-kivääreitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* K98k sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
* cruffler.com
* world.guns.ru
* SurplusRifle.com
* Saving Private Ryan Online Encyclopedia
* Nazarian's Gun Recognition Guide - Mauser Karabiner 98k rifle
* Nazarian's Gun Recognition Guide - Videota Mauser Kar98k:sta toiminnassa
* Saksalaisten tarkka-ampujien haastatteluita (Arkistoitu – Internet Archive)
# Kulkuneuvosimulaattori

**Kulkuneuvosimulaattori** on videopelien lajityyppi, jossa käyttäjälle pyritään antamaan mahdollisimman realistinen toteutus jonkin kulkuneuvon käsittelystä. Kulkuneuvoja ovat usein autot, junat ja lentokoneet. Kulkuneuvosimulaattori voidaan luokitella simulaatiopelien alatyyppinä. Kulkuneuvosimulaattorilla voidaan tarkoittaa myös koulutus- ja tutkimuskäyttöön tarkoitettu ajosimulaattoria tai lentosimulaattoria.selvennä

NäytäVideopelilajityypit

|  |  |
| --- | --- |
| Toimintapeli | * Ammuntapeli
	+ ensimmäinen persoona
	+ kolmas persoona
	+ Shoot ’em up
	+ Taktinen ammuntapeli
	+ Valopistoolipeli
* Beat ’em up
* Taistelupeli
 |
| Seikkailupeli | * Graafinen seikkailupeli
* Tekstiseikkailupeli
* Visual novel
 |
| Toimintaseikkailupeli | * Hiiviskelypeli
* Selviytymispeli
* Selviytymiskauhupeli
* Tasohyppely
 |
| Tietokoneroolipeli | * Internet-roolipeli
* Massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli
* MUD
* Roguelike
* Taktinen roolipeli
* Toimintaroolipeli
 |
| Strategiapeli | * Valtiosimulaattori
* Tykkipeli
* Reaaliaikainen strategiapeli
	+ Tornipuolustuspeli
* Reaaliaikainen taktiikkapeli
* Vuoropohjainen strategiapeli
* Vuoropohjainen taktiikkapeli
 |
| Simulaatiopeli | * Kaupunginrakennussimulaattori
* Liike-elämäsimulaattori
* Rakentamissimulaattori
* Sosiaalinen simulaatiopeli
* Treffisimulaattori
* Virtuaalinen eläintenhoito
 |
| Kulkuneuvosimulaattori | * Ajopeli
* Ajosimulaattori
* Avaruuslentosimulaattori
* Junasimulaattori
* Lentopeli
* Lentosimulaattori
* Sukellusvenesimulaattori
 |
| Muut lajityypit | * Hyötypeli
* Managerointipeli
* Musiikkipeli
	+ Rytmipeli
* Oppimispeli
* Partypeli
* Pulmapeli
* Urheilupeli
 |
# Valve Anti-Cheat

| Valve Anti-Cheat |
| --- |
|  |
| Kehittäjä | Valve Corporation |
| Kehityshistoria |
| Ensijulkaisu | 2002 |
| Tiedot |
| Ohjelmistotyyppi | huijausohjelmien esto-ohjelma |
| Alusta | Windows, OS X, Linux |
| Lisenssi | Suljettu |
| Infobox OK |

**Valve Anti-Cheat (VAC)** tai **Valven huijauksenesto** on Valven sisäiselle Steam-alustalleen kehittämä huijauksen esto-ohjelmisto, jolla pyritään ehkäisemään pelaajien huijaamista videopeleissä.

Ennen VAC-järjestelmää Valve hyödynsi kolmannen osapuolen huijauksen esto-ohjelmistoa PunkBuster. Vuonna 2002 Valve julkisti *Counter-Strike*-pelille oman huijauksen esto-ohjelmansa nimellä *Valve Anti-Cheat*.

VAC2 toimii pelimoottoreilla GoldSrc, Source, Unreal 2 sekä IW enginen versioilla 3.0 ja 4.0 toimivissa peleissä. VAC2 sisältyy Source SDK:iin.

Valven mukaan VAC:issa ei ole ollut ongelmia, vaikka itse asiassa on ollut tapauksia, joissa jotkin tilit on merkitty kiellettyiksi, vaikka pelaaja ei olisikaan huijannut. Tämä ei ole johtunut VAC:in virheellisestä toiminnasta, vaan Valven palvelimien ongelmista. Valve on poistanut kiellot virheellisesti kielletyiltä tileiltä.*lähde?*

## Järjestelmän ominaisuudet

* Valve Anti-Cheat toimii vain Steam-alustalla julkaistujen pelien kanssa.
* Pelien palvelinselaimissa VAC-turvatut palvelimet on merkitty kilpikuvakkeella.
* VAC-kiellot ovat Steam-tilikohtaisia.
* Kaikki VAC-kiellot ovat pysyviä.
* Huijari on estettynä muutamasta päivästä muutamaan viikkoon. Eston tarkoituksena on vaikeuttaa huijausten kehittämistä, sillä palautetta kiinnijäämisestä ei saa välittömästi.
* Eston saanut pelaaja voi pelata vain suojaamattomilla eli kilvettömillä palvelimilla.

## Lähteet

* Steamin tuki: Valve Anti-Cheat -huijauksenestojärjestelmä (VAC)  Valve Corporation. (suomeksi)
* Steamin tuki: Minulla on VAC-kielto  Valve Corporation. (suomeksi)
# PunkBuster

| PunkBuster |
| --- |
|  |
| Luoja | Tony Ray |
| Kehittäjä | Even Balance |
| Kehityshistoria |
| Ensijulkaisu | 21. syyskuuta 2000 |
| Tiedot |
| Ohjelmistotyyppi | huijausohjelmien esto-ohjelma |
| Alusta | Windows, GNU/Linux, Mac OS |
| Aiheesta muualla |
| www.evenbalance.com |
| Infobox OK |

**PunkBuster** on tietokoneohjelma, jonka tarkoitus on havaita ja estää huijausohjelmien ja -koodien käyttö verkkopeleissä. Ohjelman on luonut Tony Ray ja sitä kehittää Even Balance.

PunkBuster etsii huijareita tarkkailemalla tietokoneen muistia pelin taustalla. Ohjelma helpottaa palvelimien ylläpitäjien ja valvojien työtä huijareiden metsästämisessä. Sillä voidaan poistaa huijaava, kiroileva tai joitakin yksinkertaisia sääntöjä rikkova pelaaja pelistä antamalla hänelle väliaikainen tai pysyvä porttikielto.

PunkBusterin beetaversio julkaistiin 21. syyskuuta 2000 Half-Life-peliä varten. Sitä käytetään mm. Ubisoftin, EA Gamesin ja Activisionin peleissä.

## Estot

PunkBusterin käyttämä estolistaus engl. *global banning* tallettaa pelaajan GUID:n tai tiedot pelijärjestelmän kokoonpanosta pelaajan tunnistamiseksi.

### Virheelliset estot

Vuonna 2013 PunkBuster esti syyttömiä Battlefield 4 -pelaajia koodilla *Gamehack #89265*. Evenbalance ilmoitti nopeasti kyseessä olevan virheellinen esto, jonka syyksi ilmoitettiin toinen ohjelma.

> »We have confirmed that Violation #89265 may be triggered by non-cheat software. This Violation code has been removed from our master servers and we encourage server admins to give the benefit of the doubt to players who raised this code over the past few days»
> (News and Release Notes for PunkBuster for Battlefield 4)
>
>

## Katso myös

* Valve Anti-Cheat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PunkBusterin virallinen kotisivu (englanniksi)
# Ennakkojulkaisu

**Ennakkojulkaisu** (engl. *early access*) on videopelin tai muun ohjelmiston julkaisu alfa- tai beetaversiona maksaville asiakkaille. Ennakkojulkaisun ostamalla saa tyypillisesti myös tuotteen lopullisen ”virallisen” version, kun se julkaistaan. Termi on yleistynyt digitaalisen levityksen myötä, jolloin peliä voidaan päivittää useita kertoja ennen virallista julkaisua.

Niin sanottu *soft launch* on tähän verrattava julkaisutapa.

Tämä on kontrastina perinteiselle tietokoneohjelmien julkaisulle, jossa julkaisu tapahtuu vasta testausvaiheen jälkeen. Myös avoimen lähdekoodin projektit voivat julkaista useita versioita kehitysvaiheen aikana.

## Historia

Ennakkojulkaisun etuna kehittäjille on saada pelaajien ensikokemuksista tietoa ennen kuin nämä tottuvat käyttöliittymän tai pelimekaniikan oikkuihin. Isoille julkaisijoille ennakkojulkaisut ovat olleet ongelmallisia vuotojen ja piratismin riskin vuoksi, kun taas indie-julkaisijoille ongelmana on ollut tuntemattomaksi jääminen. Toisinaan julkaisivat ovat liittäneet toisen pelin mukaan kutsun pelata tulevan pelin beta-versiota. Joukkorahoituskampanjat mahdollistivat eräille kehittäjille sekä rahoituksen keräämisen kehitystä varten että ennakkoversioiden tarjoamisen palautetta varten. Valve lisäsi vuonna 2013 Steam-palveluunsa mahdollisuuden ostaa peli ennakkoversiona, jolloin menetelmä on hieman erilainen kuin esimerkiksi Kickstarter-palvelussa.

## Lähteet
# Ladattava sisältö

**Ladattava sisältö** (puhekielessä *delsu*, engl. *downloadable content*, *DLC*) tarkoittaa videopeleihin julkaistua uutta sisältöä, joka on ostettavissa ja ladattavissa verkon kautta.

Ladattavan sisällön edeltäjänä voidaan pitää videopeleille julkaistuja lisälevyjä tai lisäosia, joita myytiin fyysisellä medialla. Nämä saattoivat vaatia alkuperäisen pelin toimiakseen tai olivat itsenäisiä pelejä.

Nykyisin ylimääräistä ladattavaa sisältöä julkaistaan usein jo pelin julkaisun yhteydessä. Jotkut julkaisijat tarjoavat myös *season pass* -paketin (”kausikortti”), jolla saa etukäteen maksamalla ladattua kaiken tietyn ajan kuluessa pelin julkaisusta julkaistavan sisällön.

## Lähteet
# Lipunryöstö

**Lipunryöstö** (tai **viirinryöstö**) on leikki, josta on useita versioita. Videopelien *capture the flag* -pelimuotoa kutsutaan toisinaan suomeksi lipunryöstöksi.

## Pelin kulku

Pelialueena voi olla esimerkiksi jalkapallokenttä. Ensin jaetaan pelaajat kahteen yhtä suureen joukkueeseen. Sitten pelialue jaetaan kahteen osaan. Kummankin joukkueen lippu laitetaan näkyviin oman alueen päähän. Lippu voi olla tavallinen lippu. Lippuja pitää olla kummallakin puolella yksi kappale, ja ne laitetaan molempien joukkueiden omaan aloituspaikkaan. Lippu voi olla myös pieni ja kevyt esine.

Tavoitteena pelissä on saada toisen joukkueen lippu/viiri omalle alueelle (niin että ei jää kiinni). Jos joku vastapuolen pelaajista on toisen joukkueen alueella hänet voidaan ottaa kiinni ja laittaa ”vankilaan”. Oman joukkueen jäsen voi pelastaa ”vangin” juoksemalla ”vankilaan” (penkki tai muu, hiekkaan piirretty ympyrä) ja koskettamalla ”vankia”. ”Vanki” ja pelastaja ovat turvassa kun ovat päässeet omalle puolelleen. Toisessa versiossa on muuten samat säännöt, mutta tällä kertaa lippu/viiri piilotetaan. Eli vastapuolen pitää ensiksi löytää lippu ja saada se omalle puolelleen niin ettei jää kiinni.

Pelin toinen versio on lähes samanlainen. Lipunryöstön paikka voi olla esimerkiksi metsä, jossa lippu pitää olla puussa, eikä maassa. Pelialue rajataan esimerkiksi sinisten ja punaisten puoliin. Lipun tai vankilan luona ei saa olla vartioimassa, vaan koko ajan pitää liikkua. Lipun voi myös ottaa omalta puolelta käymättä vastustajan puolella, mikäli yltää ottamaan lipun, joka on onnistuttu siirtämään lähelle rajaa.

## Lipunryöstö videopeleissä

Lipunryöstö (engl. *capture the flag*) on videopelien moninpelimuoto, jossa kaksi kilpailevaa joukkuetta pyrkii sieppaamaan toisen joukkueen lipun ensimmäisenä omalle alueelleen. Alue määräytyy useimmiten rajalla, joka ympäröi omaa lippua ja joka pelistä riippuen erikokoinen. Oman ja vieraan lipun tunnistaminen on yleensä toteutettu niin että kummallekin ryhmälle on määrätty oma värinsä (useimmiten punainen ja sininen), jota myös lipun väri tottelee.

## Katso myös

* Hippa