Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lampi

Poikkilampi Leppävirralla
Lampi Claude Monet’n maalauksessa, 1916–1919.
Puolangan Kalliolampea syksyllä 2008. Lammen pinta-ala on runsaat 10 ha.
Kotalampi Jyväskylän Keltinmäessä. Lammen pinta-ala on runsaat 2 ha.
Lampi Puolassa.
Lampi West Yellowstonessa Montanassa.
**Lampi** on järveä pienempi makean veden allas.

## Lampi vesistönä

Lammen kokorajaa on vaikea tarkasti määritellä. Lampea pienempiä ovat lammikko ja lätäkkö, joille on tyypillistä, että niissä on vettä vain osan vuotta. Lammet ovat niin matalia, että niissä ei esiinny lämpötilan kerrostuneisuutta toisin kuin järvissä, vaan koko vesimassa sekoittuu tuulen takia. Pohjoisessa ne saattavat jäätyä pohjaa myöten, josta seuraa talvinen happikato.*lähde?*

Erään määritelmän mukaan vesialue on lampi jos läpimitta on alle 200 m.

## Lampi paikannimissä

Paikannimien perusosina *lampi* ja *järvi* esiintyvät vaihtelevasti. Joskus samoillakin paikkakunnilla voi olla pinta-alaltaan suurempia nimessään perusosan *lampi* sisältäviä vesimuodostumia kuin pienimmät nimessään perusosan *järvi* sisältävät vesimuodostumat. Useiden kymmenien neliökilometrien kokoisten vesimuodostumien nimenä ei *lampi* kuitenkaan esiinny. Kunnan nimen loppuosana *lampi* on paljon harvinaisempi kuin *järvi*.*lähde?*

## Lammen ekologiaa

Kalattomissa lammissa perustuotanto keskittyy pohjan lähellä elävään levämattoon ja sen mikrobimassoihin. Ajoittain sekoittuminen riuhtaisee levämassaa pintaan. Eläinplankton syö tätä, ja hyönteiset, muun muassa sääskentoukat ja kovakuoriaiset, toimivat petoinaselvennä. Lammessa voi elää myös kaloja, esimerkiksi ruutanoita.*lähde?*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lampi Wikimedia Commonsissa
# Tsakonian kieli

| Tsakonian kieli |
| --- |
| Oma nimi | Τσακωνικά Tsakōniká |
| Tiedot |
| Alue |  Kreikka (Peloponnesos) |
| Virallinen kieli | ei virallista asemaa |
| Puhujia | ~1 200 (v. 1981) |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | kreikkalainen |
| Kielenhuolto |  |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | indoeurooppalaiset kielet |
| Kieliryhmä | helleeniset kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-1 |  |
| ISO 639-2 | ine |
| ISO 639-3 | tsd |
| ISO 639-3 | tsd |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Tsakonian kieli** on Kreikassa Peloponnesoksen alueella puhuttu kreikan kielen murre, tosin sen asemasta kiistellään. Jotkut kielentutkijat luokittelevat sen omaksi kielekseen, koska kreikan ja tsakonian kielten puhujat eivät täysin ymmärrä toisiaan, noin 70 prosenttia tsakonian kielen sanoista on yhteneviä normaalin kreikan kielen kanssa.

## Levinneisyys

Peloponnesoksen etninen kartta, tsakonialaisten alueet sinisellä.
Nykyisin tsakoniaa puhutaan Peloponnesoksen itäosan vuoristokylissä. Kieltä puhuttiin aiemmin laajemmalla alueella myös Peloponnesoksen eteläisemmissä ja läntisemmissä osissa muun muassa muinaisen Spartan alueella sekä muutamissa kreikkalaisten asuttamissa kylissä Marmaranmeren rannoilla. Marmaranmeren tsakonialaisyhteisö muutettiin Kreikkaan Turkin ja Kreikan väestönvaihdoissa 1928. Marmaranmeren tsakonian murre kuoli Kreikassa 1970-luvulla. Kreikassa tsakonialla ei ole virallista asemaa. Kielellä oli vuoden 1981 arvion mukaan 1 200 puhujaa.

## Kielen piirteet

Tsakonialaisen laulun sanat tsakoniaksi ja kreikaksi:

**Tsakoniaksi**

Poulaki ema echa t-tho klouvi tse meroute oi ema echa

tachigha ni ema zachari pokicha ema mosko

tse apo to mosko to persu tse apo ta mirodia

eskantaliste to klouvi ts efitze mi taidine.

Tsafegi si ni tsinighou me to klouvi t-tha chera

Ela pouli t-tho topo oti ela t-tha katitsia

o alatsou ta koudhounia oti na valou alla tsenourza

**Kreikaksi**

Poulaki icha sto klouvi ke meromeno to icha

to taiza zachari ke to potiza moscho

ke apo ton poli ton moscho ke tin mirodia tou

eskantalisti le to klouvi ke mou efyghe taidoni.

ke o afegis to kinigai me to klouvi sto cheri

Ela pouli ston topo sou, ela stin katikia sou

Nallaxo ta koudounia sou na valo alla kenourgia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tsakoniankielinen Wikipedia hautomossa
# Gordon Milne

**Gordon Milne**|  |
| Henkilötiedot |
| **Syntymäaika** | 29. maaliskuuta 1937 |
| **Syntymäpaikka** | Preston, Englanti |
| **Pelipaikka** | Keskikenttäpelaaja |
| Seurat |
| **Vuodet** | **Seura** | **O (M)** |
| 1956-1960 1960-1967 1967-1970 1970-1972 | Preston North End Liverpool Blackpool Wigan Athletic |  |
| Maajoukkue |
| 1963-1964 | Englanti | 13 (0) |

**Gordon Milne** (s. 29. maaliskuuta 1937 Preston) on englantilainen entinen jalkapalloilija.

## Jalkapallomaajoukkue

Milne debytoi Englannin maajoukkueessa 1963. Hän on pelannut 13 maaottelua.

## Lähteet
# Itsensätyöllistäjä

**Itsensätyöllistäjiksi** lasketaan yksinyrittäjät, ilman toimipistettä toimivat ammatinharjoittajat, freelancerit ja apurahansaajat. Maatalousyrittäjiä ei pidetä itsensätyöllistäjinä.

Kolme tärkeintä itsensätyöllistäjien ammattiryhmää ovat Suomessa rakennustyöntekijät, palvelutyöntekijät (erityisesti parturit, kampaajat ja kosmetologit) ja lainopilliset sekä sosiaali- ja kulttuurialan erityisasiantuntijat.

Suomessa oli 157 000 itsensätyöllistäjää vuonna 2015. Lukumäärä vastasi seitsemää prosenttia kaikista Suomen työllisistä. Itsensä työllistäminen on yleistynyt. Tämä johtuu mm. työelämän muutoksista: kasvava osa ihmisistä tekee aiempaa palkkatyötään uudenlaisissa rooleissa sivu- tai päätoimisesti.

Suomessa Tilastokeskus ei laske itsensätyöllistäjiin mukaan maatalousyrittäjiä toisin kuin joissain ulkomaisissa tilastoissa tehdään. Tutkimustulosten perusteella yksinyrittäjät on jaettu kolmeen ryhmään sen perusteella, miten he ovat päätyneet yrittäjiksi. 40 prosenttia kuuluu ryhmään yrittäjähakuiset, jossa ihmiset ovat itse halunneet yrittäjiksi. 40 prosenttia kuuluu ryhmään ajautuneet ja tilanteeseen tarttuneet, jossa sattumalla on ollut suuri merkitys yrittäjäksi ryhtymiselle. 20 prosenttia kuuluu ryhmään olosuhteiden pakosta itsensätyöllistäjiksi ryhtyneet.

Yksinyrittäjien asema suomalaisessa yhteiskunnassa on erittäin ristiriitainen. Yksinyrittäjien asemaa tutkittiin Suomessa etenkin 1980-luvun alkupuolen Luokkaprojektissa.

## Katso myös

* Pakkoyrittäjä

## Lähteet
# Kaldor–Hicks-tehokkuus

**Kaldor-Hicks-tehokkuus** on Nicholas Kaldorin ja John Hicksin kehittämä taloudellisen tehokkuuden tyyppi, joka tarkoittaa sosiaalisten resurssien taloudellisen arvon maksimointia. Kaldor-Hicks -tehokkuus vallitsee tilanteessa, jossa kenenkään asemaa ei voida parantaa ilman, että jonkun muun asemaa heikennetään, ja jossa asemaansa parantavat eivät voisi edes periaatteessa korvata tappiota niille, joiden asema heikkenee.

**Kaldor-Hicks -parannus** on mikä tahansa vaihtoehto nykyiselle tilanteelle, joka lisää sosiaalisten resurssien taloudellista arvoa. Kaldor-Hicks -parannus on muutos, jossa joidenkin asema paranee ja joidenkin asema heikkenee, mutta asemaansa parantavat voisivat ainakin periaatteessa korvata häviäjille heidän häviönsä.

## Katso myös

* Pareto-tehokkuus

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Hyytinen, Ari & Maliranta, Mika: *Yritysjohdon taloustiede. Yritykset taloudessa ja taloustieteessä*.  (1. painos)  Helsinki:  Spillover Economics Oy, 2015.  ISBN 978-952-93-6049-9
# Jean Tirole

Jean Tirole
**Jean Marcel Tirole** (s. 9. elokuuta 1953 Troyes, Ranska) on ranskalainen taloustieteen professori. Tirole toimi professorina yhdysvaltalaisessa Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT) ennen siirtymistään Toulouse School of Economics (TSE) -yliopistoon vuonna 1991. Tirole sai vuonna 2014 Nobelin taloustieteen palkinnon määräävää markkina-asemaa ja sääntelyä koskevasta tutkimuksestaan. Vuonna 1993 Tirole palkittiin suomalaisella Yrjö Jahnssonin säätiön palkinnolla.

Suomen Pankin pääjohtaja Erkki Liikanen pitää Tirolen teosta *Economics for the Common Good* (2017) yhtenä vuoden tärkeimmistä talouskirjoista. Tirole kertoo kirjassaan Liikasen mukaan selkokielellä siitä, miten taloustieteen tutkimus edistää suurten ongelmien ratkaisemista ja maailman ymmärtämistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Otto Toivanen: Jean Tirole – Taloustieteen nobelisti 2014. *Kansantaloudellinen aikakauskirja*, 2014, 110(4). vsk, s. 516-520.  Artikkelin verkkoversio.

NäytäRuotsin keskuspankin taloustieteen palkinnon saajat
* 1969: Frisch, Tinbergen
* 1970: Samuelson
* 1971: Kuznets
* 1972: Hicks, Arrow
* 1973: Leontief
* 1974: Myrdal, Hayek
* 1975: Kantorovitš, Koopmans
* 1976: Friedman
* 1977: Ohlin, Meade
* 1978: Simon
* 1979: Schultz, Lewis
* 1980: Klein
* 1981: Tobin
* 1982: Stigler
* 1983: Debreu
* 1984: Stone
* 1985: Modigliani
* 1986: Buchanan
* 1987: Solow
* 1988: Allais
* 1989: Haavelmo
* 1990: Markowitz, Miller, Sharpe
* 1991: Coase
* 1992: Becker
* 1993: Fogel, North
* 1994: Harsanyi, Nash, Selten
* 1995: Lucas
* 1996: Mirrlees, Vickrey
* 1997: Merton, Scholes
* 1998: Sen
* 1999: Mundell
* 2000: Heckman, McFadden
* 2001: Akerlof, Spence, Stiglitz
* 2002: Kahneman, Smith
* 2003: Engle, Granger
* 2004: Kydland, Prescott
* 2005: Aumann, Schelling
* 2006: Phelps
* 2007: Hurwicz, Maskin, Myerson
* 2008: Krugman
* 2009: Ostrom, Williamson
* 2010: Diamond, Mortensen, Pissarides
* 2011: Sargent, Sims
* 2012: Roth, Shapley
* 2013: Fama, Hansen, Shiller
* 2014: Tirole
* 2015: Deaton
* 2016: Hart, Holmström
* 2017: Thaler
* 2018: Nordhaus, Romer
* 2019: Banerjee, Duflo, Kremer
* 2020: Milgrom, Wilson
* 2021: Card, Angrist, Imbens
* 2022: Bernanke, Diamond, Dybvig
* 2023: Goldin
* 2024: Acemoğlu, Johnson, Robinson
* 2025: Mokyr, Aghion, Howitt
# Elän pelossa

| Elän pelossa |
| --- |
| Ikimono no kiroku |
|  Japanilainen elokuvajuliste |
| Ohjaaja | Akira Kurosawa |
| Käsikirjoittaja | Shinobu Hashimoto ja muut |
| Tuottaja | Sojiro Motoki |
| Säveltäjä | Masaru Sato |
| Kuvaaja | Asakazu Nakai |
| Pääosat | Toshirō Mifune, Eiko Miyoshi, Togo Haruko |
| Valmistustiedot |
| Valmistusmaa | Japani |
| Tuotantoyhtiö | Toho |
| Ensi-ilta | 1955 |
| Kesto | 1:42:42 |
| Alkuperäiskieli | japani |
| Aiheesta muualla |
| IMDb  |
| Elonet |
| AllMovie |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Elän pelossa** on japanilainen elokuva vuodelta 1955. Sen on ohjannut Akira Kurosawa. Elokuva kertoo miehestä, joka pelkää ydinsotaa ja päättää viedä perheensä turvaan Brasiliaan. Se on valmistumisaikansa Japania kuvaava pureva satiiri, joka etääntyy ohjaajan aiempien teosten ihanteista. Elokuvassa on nähty yhteyksiä Shakespearen *Kuningas Leariin*.

## Lähteet
# Anna Pavlova

**Anna Pavlova** voi tarkoittaa seuraavia:

* Anna Matvejevna Pavlova (1881–1931), balettitanssija
* Anna Anatoljevna Pavlova (s. 1987), telinevoimistelija
* *Anna Pavlova*, balettitanssija Anna Pavlovasta kertova elokuva vuodelta 1983.

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Anna Pavlova”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
# Kehittyvät markkinat

**Kehittyvät markkinat** ovat rahoitusmarkkinoita maissa, jotka ovat matalan tai keskitulotason kansantalouksia ja joissa on pörssijärjestelmä. Kehittyviksi markkinoiksi luetaan yleensä Itä-Eurooppa, useat Aasian valtioista, Lähi-itä, Afrikka soveltuvin osin sekä Latinalainen Amerikka. Useissa kehittyvissä valtioissa yhdistyy voimakas talouskasvu väestönkasvuun, mikä kasvattaa kysyntää laajalla rintamalla ja vahvistaa myös ympäröivien maiden talouskasvua.

## Sijoittaminen kehittyville markkinoille

Danske Capitalin salkunhoitaja Kari Salosen mukaan kehittyvillä markkinoilla riskitasot ovat perinteisiä pörssimarkkinoita korkeammat. Kehittyville markkinoille kannattaa siksi sijoittaa pitkäjännitteisesti osana hajautettua salkkua. Lyhytaikaiset spekulatiiviset sijoitukset ovat riskialttiita.

### Kiina

Kiinassa sijoittajille aiheuttaa vaikeuksia yhtiöiden taloudellisesta tilanteesta kertovien tietojen saaminen. Ulkomaisiin sijoituksiin kohdistuu myös paljon rajoituksia.

## Lähteet
# Paraíba

| Paraíba Estado da Paraíba |
| --- |
|  |
|  Lippu |  Vaakuna |
|  Osavaltion sijainti Brasiliassa |
| Valtio | Brasilia |
| Perustettu | 1889 |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | João Pessoa |
| Pinta-ala | 56 469 km² |
| Väkiluku (2016) | 3 999 415 |
|  – väestötiheys | 70,8 as./km² |
| Lyhenteet |  |
|  – ISO 3166 | BR-PB |
|  |
| Osavaltion internetsivut |
| Infobox OK |

**Paraíba** on osavaltio Brasilian koillisosassa. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa Rio Grande do Norten osavaltioon, idässä Atlantin valtamereen, etelässä Pernambucon osavaltioon ja lännessä Cearán osavaltioon. Sen pääkaupunki on João Pessoa. Muita suuria kaupunkeja ovat Campina Grande, Santa Rita, Patos, Sousa, Cajazeiras ja Cabedelo. Osavaltiossa on arviolta 3 999 415 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 56 469 neliökilometriä.

## Aluejako

Kartta Paraíban aluejaosta
Paraíba on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Sertão Paraibano, Borborema, Agreste Paraibano, Mata Paraibana. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 23 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 223 kuntaan. Ala-alueet ovat:

* Brejo Paraibano
* Cajazeiras
* Campina Grande
* Cariri Ocidental
* Cariri Oriental
* Catolé do Rocha
* Curimataú Ocidental
* Curimataú Oriental
* Esperança
* Guarabira
* Itabaiana
* Itaporanga
* João Pessoa
* Litoral Norte
* Litoral Sul
* Patos
* Piancó
* Sapé
* Seridó Ocidental Paraibano
* Seridó Oriental Paraibano
* Serra do Teixeira
* Sousa
* Umbuzeiro

## Kuvia

* João Pessoa
* Arara
* Sapé

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paraíba Wikimedia Commonsissa

* Osavaltion internetsivut (portugaliksi)