Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Regla Bell

| Mitalit |
| --- |
|  Regla Bell vuonna 2011. |
| Maa:  Kuuba |
| Naisten lentopallo |
|  Olympialaiset
 |
|  **Kultaa** | Barcelona 1992 | lentopallo |
|  **Kultaa** | Atlanta 1996 | lentopallo |
|  **Kultaa** | Sydney 2000 | lentopallo |
| MM-kilpailut
 |
|  **Kultaa** | Brasilia 1994 | lentopallo |
|  **Kultaa** | Japani 1998 | lentopallo |

**Regla Maritza Bell McKenzie** (s. 6. heinäkuuta 1970 Havanna) on kuubalainen lentopalloilija. Hän pelasi hakkurin ja yleispelaajan paikoilla. Hän voitti Kuuban maajoukkueen pelaajana kolme olympiakultaa: Barcelonassa 1992, Atlantassa 1996 ja Sydneyssä 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden Brasiliassa 1994 ja Japanissa 1998. Hän oli voittamassa maailmancupia vuosina 1989, 1991, 1995 ja 1999. Pan-Amerikan kisoissa hän voitti kultaa vuosina 1991 ja 1995 sekä saavutti hopeaa vuonna 1999.

Bell pelasi seuraurallaan Kuubassa, Italiassa, Espanjassa, Brasiliassa, Indonesiassa ja Filippiineillä. Hänet palkittiin kaudella 2008–2009 Espanjan Superliigan runkosarjan arvokkaimpana pelaajana.

Bell nimettiin lentopallon kansainväliseen kunniagalleriaan (International Volleyball Hall of Fame) vuonna 2024.

## Lähteet
# Ohjaskelkkailu talviolympialaisissa 1998

**XVIII talviolympialaisissa** Naganossa vuonna 1998 järjestettiin **ohjaskelkkailussa** kolme kilpailua: miesten yksinkelkkailu ja parikelkkailu sekä naisten yksinkelkkailu.

## Miesten yksinkelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Georg Hackl | 3.18,436 |
| 2 |  | Armin Zöggeler | 3.18,939 |
| 3 |  | Jens Müller | 3.19,093 |

## Miesten parikelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Stefan Krauße Jan Behrendt | 1.41,105 |
| 2 |  | Chris Thorpe Gordy Sheer | 1.41,127 |
| 3 |  | Mark Grimmette Brian Martin | 1.41,217 |

## Naisten yksinkelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Silke Kraushaar | 3.23,779 |
| 2 |  | Barbara Niedernhuber | 3.23,781 |
| 3 |  | Angelika Neuner | 3.24,253 |

## Lähteet

NäytäTalviolympialaisten 1998 lajit
Alppihiihto |
Ampumahiihto |
Curling |
Freestylehiihto |
Jääkiekko |
Kaukalopikaluistelu |
Lumilautailu |
Maastohiihto |
Mäkihyppy |
Ohjaskelkkailu |
Pikaluistelu |
Rattikelkkailu |
Taitoluistelu |
Yhdistetty

NäytäOhjaskelkkailu olympialaisissa
* 1964
* 1968
* 1972
* 1976
* 1980
* 1984
* 1988
* 1992
* 1994
* 1998
* 2002
* 2006
* 2010
* 2014
* 2018
* 2022
* 2026
# Ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailut 1999

**Ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailut 1999** järjestettiin Königsseessä, Saksassa. Kilpailut olivat järjestyksessään 30. lajin maailmanmestaruuskilpailut.

## Miesten yksinkelkkailu

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  Armin Zöggeler |
| Hopeaa |  Jens Müller |
| Pronssia |  Norbert Huber |

## Naisten yksinkelkkailu

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  Sonja Wiedemann |
| Hopeaa |  Barbara Niedernhuber |
| Pronssia |  Sylke Otto |

## Miesten kaksikko

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  (Patric Leitner, Alexander Resch) |
| Hopeaa |  (Tobias Schiegl, Markus Schiegl) |
| Pronssia |  Yhdysvallat (Mark Grimmette, Brian Martin) |

## Sekajoukkue

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  (Markus Prock, Angelika Tagwerker, Tobias Schiegl, Markus Schiegl) |
| Hopeaa |  (Robert Fegg, Silke Kraushaar, André Florschütz, Torsten Wustlich) |
| Pronssia |  (Georg Hackl, Sylke Otto, Patric Leitner, Alexander Resch) |

## Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Saksa | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 2. |  Itävalta | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3. |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4. |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Lähteet

* Miesten kaksikon maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Miesten yksinkelkkailun maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Sekajoukkueen maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Naisten yksinkelkkailun maailmanmestarit[vanhentunut linkki]
# Ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailut 2003

**Ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailut 2003** järjestettiin Siguldassa, Latviassa. Kilpailut olivat järjestyksessään 34. lajin maailmanmestaruuskilpailut.

## Miesten yksinkelkkailu

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  Armin Zöggeler |
| Hopeaa |  Mārtiņš Rubenis |
| Pronssia |  Reiner Margreiter |

## Naisten yksinkelkkailu

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  Sylke Otto |
| Hopeaa |  Silke Kraushaar |
| Pronssia |  Barbara Niedernhuber |

## Miesten kaksikko

| Mitali | Urheilija |
| --- | --- |
| Kultaa |  (Andreas Linger, Wolfgang Linger) |
| Hopeaa |  (Tobias Schiegl, Markus Schiegl) |
| Pronssia |  (Patric Leitner, Alexander Resch) |

## Sekajoukkue

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
| Kultaa |  (Georg Hackl, Sylke Otto, Patric Leitner, Alexander Resch) |
| Hopeaa |  (Mārtiņš Rubenis, Anna Orlova, Zigmars Berkolds, Sandris Berzins) |
| Pronssia |  (Reiner Margreiter, Sonja Manzenreiter, Wolfgang Linger, Andreas Linger) |

## Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Saksa | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 2. |  Itävalta | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 3. |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Latvia | 0 | 2 | 0 | 2 |

## Lähteet

* Miesten yksinkelkkailun maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Miesten kaksikon maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Sekajoukkueen maailmanmestarit (Arkistoitu – Internet Archive)
* Naisten yksinkelkkailun maailmanmestarit[vanhentunut linkki]
# Tobias Wendl

| Mitalit |
| --- |
|  Tobias Wendl vuonna 2018. |
| Ohjaskelkkailu |
| Maa:  Saksa |
|  Olympialaiset
 |
|  **Kultaa** | Sotši 2014 | 2 hengen |
|  **Kultaa** | Sotši 2014 | joukkueviesti |
|  **Kultaa** | Pyeongchang 2018 | 2 hengen |
|  **Kultaa** | Pyeongchang 2018 | joukkueviesti |
|  **Kultaa** | Peking 2022 | 2 hengen |
|  **Kultaa** | Peking 2022 | joukkueviesti |
|  **Kultaa** | Milano–Cortina 2026 | joukkueviesti |
|  **Pronssia** | Milano–Cortina 2026 | 2 hengen |

**Tobias Wendl** (s. 16. kesäkuuta 1987 Aachen, Länsi-Saksa) on saksalainen ohjaskelkkailija. Hän on seitsenkertainen olympiavoittaja ja kymmenkertainen maailmanmestari.

Wendl on kilpaillut neljissä olympialaisissa. Sotšissa 2014 hän voitti kultaa kahden hengen ohjaskelkkailussa Tobias Arltin parina ja joukkueviestissä. Pyeongchangissa 2018 ja Pekingissä 2022 lempinimillä "Bayern-Express" ja "Two Tobis" tunnettu kaksikko voitti jälleen kultaa kahden hengen kilpailussa ja myös joukkueviestissä. Milanon–Cortinan olympialaisissa 2026 Wendl ja Arlt jäivät kahden hengen kilpailussa pronssille, mutta kultaa tuli joukkueviestistä.

Wendl voittanut maailmanmestaruuden kahden hengen kilpailussa vuosina 2013, 2015 ja 2016, kahden hengen sprintissä vuosina 2016, 2017 ja 2021 sekä joukkueviestissä vuosina 2013, 2015, 2016 ja 2024. Hänellä on MM-kilpailuista seitsemän hopea- ja viisi pronssimitalia vuodesta 2008 alkaen. Hän on voittanut yhdeksän Euroopan-mestaruutta.

Wendl voitti Arltin kanssa kahden hengen ohjaskelkkailun maailmancupin vuosina 2011, 2013, 2014, 2016 ja 2023.

## Lähteet
# Andrew Tanenbaum

Andrew Tanenbaum
**Andrew Stuart ”Andy” Tanenbaum** (s. 1944 Yhdysvallat) on tietojenkäsittelytieteen professori. Vuodesta 1971 lähtien hänen toimipaikkansa oli Amsterdamin vapaa yliopisto (Vrije Universiteit Amsterdam). Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014.

## Ura ja oppikirjat

Parhaiten Tanenbaum tunnetaan tietotekniikka-alan kirjoistaan, joita käytetään laajalti oppikirjoina.

Tanenbaumin tunnetuimpiin kirjoihin kuuluvat:

* *Operating Systems: Design and Implementation*, 1987, ISBN 0-13-637331-3
* *Modern Operating Systems*, 2001, ISBN 0-13-031358-0
* *Computer Networks*, 2003, ISBN 0-13-066102-3

## Vaikutus vapaiden ohjelmistojen taustalla

Tanenbaum kehitti 1980-luvun alussa suljettuna lähdekoodina julkaistun Amsterdam Compiler Kit -kääntäjän. Kun yhdysvaltalainen Richard Stallman oli kiinnostunut sen käyttämisestä vapaissa ohjelmistoissa, Tanenbaum vastasi että se ei ole vapaa ohjelmisto. Tältä pohjalta Stallman alkoi keskittyä GNU C Compilerin kehittämiseen vapaita ohjelmistoja varten.

Tanenbaum myös kehitti Minix-käyttöjärjestelmän opetustarkoituksiin. Se oli Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. Suomalaisen Linus Torvaldsin kurssikirjana oli yliopistossa Tanenbaumin kirja *Operating Systems: Design and Implementation* (1987). Kirja sisälsi yksityiskohtaisen kuvauksen toimivan Minix-käyttöjärjestelmän toiminnasta ja kirjan sisältämissä esimerkeissä Tanenbaum käytti 12 000 riviä Minixin lähdekoodia. Torvaldsin Linux-käyttöjärjestelmä sai vaikutteita Minixistä.

## Minix Intelin suorittimissa

Minix on yksi maailman suosituimmista ohjelmistoista, sillä se on sisältynyt Intel-yhtiön suorittimiin vuodesta 2008 alkaen. Jokainen Intelin suoritin vuodesta 2008 alkaen sisältää mikroprosessorin, jolla ajetaan Management Engine -nimistä toiminnallisuutta. Tämä toiminnallisuus on toteutettu avoimen lähdekoodin Minix 3:een pohjautuvalla suljetun lähdekoodin versiolla. Intel ei kertonut Tanenbaumille Minixin käytöstä eikä pyytänyt siihen erikseen lupaa, ja tiedon paljastuminen tuli myöhemmin Tanenbaumille yllätyksenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrew Tanenbaum Wikimedia Commonsissa

* Tanenbaumin oma kotisivu (englanniksi)
* Keskusteluryhmissä Linus Torvaldsin kanssa käyty kuuluisa väittely (englanniksi)
# Ligurianmeri

Ligurianmeri (Ligurian sea)
**Ligurianmeri** on Välimeren länsiosan pohjoisin perukka, Korsikan pohjoispuolella. Se on saanut nimensä italialaisesta Ligurian maakunnasta.

Meri rajoittuu Italiaan, Ranskaan ja Monacoon pohjoisessa, Tyrrhenanmereen kaakossa ja Välimeren läntiseen altaaseen lännessä. Genova on alueen huomattavin kaupunki. Luoteisrannikko on huomattava alueellisesta kauneudestaan ja suosiollisesta ilmastostaan.

Genovanlahti on Liguianmeren pohjoisin osa. Arno-joki laskee idästä tähän mereen ja samoin kuin monet muutkin Apenniineilta alkavat joet. Genovan satamat, La Spezia ja Livorno ovat sen kivikkoisella rannikolla. Meri saavuttaa Korsikan pohjoispuolella jopa 2 850 metrin syvyyden.

Meren nimi on italiaksi "Mar Ligure" ja ranskaksi "Mer Ligurienne".

## Suojelu

Suojellakseen Ligurianmerellä esiintyviä valas- ja delfiinilajeja (pyöriäisiä ei löydy tältä alueelta) meren rantavaltiot tekivät siitä erityissuojelukohteen vuonna 1999. Kansainvälinen Ligurianmeren valaiden suojelualue kattaa nyt 84 000 km² aluevesiä ja kansainvälisiä vesiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ligurianmeri Wikimedia Commonsissa
# Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus

**Tummanvihreä**: Sopimuksen käyttöön ottaneet valtiot.
**Vaaleanvihreä**: Valtiot, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen, mutta eivät ole ottaneet sitä käyttöön.
**Harmaa**: valtiot, jotka eivät ole allekirjoittaneet eivätkä ottaneet sopimusta käyttöön.
**Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus** (lyh. ICESCR) on kansainvälinen sopimus, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 16. joulukuuta 1966 ja joka tuli voimaan 3. tammikuuta 1976. Se sitouttaa sopimusosapuolet edistämään ihmisten taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia, kuten työntekijän oikeudet, oikeus terveyteen, oikeus koulutukseen ja oikeus riittävään elintasoon. Sopimuksen on ratifioinut 166 maata minkä lisäksi neljä maata (Yhdysvallat, Komorit, Kuuba ja Palau), on allekirjoittanut sopimuksen, mutta ei ole ratifioinut sitä. Yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien luomien ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen kanssa ICESCR:n katsotaan muodostavan kansainvälisen ihmisoikeuksien normiston.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sopimuksen suomenkielinen teksti Finlexissä (Arkistoitu – Internet Archive)
# Soinnillinen postalveolaarinen frikatiivi

|  |  |
| --- | --- |
| IPA | ʒ |
|  |
| Infobox OK |

**Soinnillinen postalveolaarinen frikatiivi** (myös **soinnillinen palatoalveolaarinen frikatiivi** tai **soinnillinen postalveolaarinen sibilantti**) on konsonanttiäänne, joka tunnetaan kansanomaisesti nimellä ”suhu-z”. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ʒ] ja suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa ž.

Konsonantit kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikulaatiopaikka → | Labiaali | Koronaali | Dorsaali | Laryngaali |
| Artikulaatiotapa ↓ | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Epiglottaali | Glottaali |
| Nasaali | m̥ m | ɱ̥ ɱ | n̥ n | ɳ̥ ɳ | ɲ̥ ɲ | ŋ̥ ŋ | ɴ̥ ɴ |   |
| Klusiili | p b | p̪ b̪ | t d | ʈ ɖ | c ɟ | k ɡ | q ɢ | ʡ | ʔ |   |
| Affrikaatta | pɸ bβ | p̪f b̪v | ts dz | tʃ dʒ | ʈʂ ɖʐ | cç ɟʝ | kx gɣ | qχ ɢʁ | ʡħ ʡʕ | ʡʜ ʡʢ | ʔh ʔɦ |
| Frikatiivi | ɸ β | f v | θ ð | s z | ʃ ʒ | ʂ ʐ | ç ʝ | x ɣ | χ | ʁ | ħ | ʕ | ʜ | ʢ | h ɦ |
| Approksimantti |    β̞ |    ʋ |    ɹ |    ɻ |    j |    ɰ |   |   |   |
| Tremulantti |    ʙ |  | r̥ r |    ɽ͡r |  |  |    ʀ |  |    я |   |
| Yksitäryinen tremulantti |    ⱱ̟ |    ⱱ | ɾ̥ ɾ |    ɽ |   |  |    ɢ̆ |   |    ʡ̯ |   |
| Lateraalinen frikatiivi |  | ɬ ɮ | ɭ˔̊    | ʎ̥˔    | ʟ̝̊    |   |   |
| Lateraalinen appr. |  | l̥ l |    ɭ |    ʎ |    ʟ |   |  |
| Lateraalinen yksitäryinen tremulantti |   |    ɺ |    ɺ̠ |    ʎ̯ |   |   |   |