Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zemski sobor

**Zemski sobor** (ven. зе́мский собо́р) oli 1500- ja 1600-lukujen Venäjällä neuvoa-antava säätykokous, jonka tsaari tai muu korkeimman vallan edustaja saattoi halutessaan kutsua koolle. Se on mainittu Venäjän ensimmäiseksi kansanedustuslaitokseksi.

Kokouksessa olivat edustettuina ortodoksisen kirkon ja luostarilaitoksen johtajat, pajarien neuvosto sekä maanomistajien ja kaupunkien vapaiden miesten edustajia, jotka kaikki valittiin erikseen. Ensimmäiset *zemski sobor* -kokoukset kutsui koolle Iivana Julma, jonka kaudella näitä säätykokouksia oli usein. Merkittävin Iivanan aikaisista kokouksista pidettiin vuonna 1566 ja siellä käsiteltiin muun muassa käynnissä ollutta Liivinmaan sotaa. Vuoden 1584 *zemski sobor* vahvisti Fjodor I:n kohoamisen Iivanan seuraajaksi, minkä jälkeen seuraava kokous kutsuttiin koolle vasta neljäntoista vuoden kuluttua. Sekasorron aikana 1598–1613 *zemski sobor* kokoontui säännöllisesti ja käytti merkittävää valtaa: se muun muassa valitsi hallitsijaksi Boris Godunovin vuonna 1598 ja Mikael Romanovin vuonna 1613. Myöhemmät kokoukset toteuttivat joitain merkittäviä uudistuksia, mutta niiden merkitys väheni vuodesta 1622 alkaen. Viimeinen *zemski sobor* kutsuttiin koolle vuonna 1684.

1800-luvun lopulla slavofiilit elättelivät toiveita *zemski sobor* -instituution henkiinherättämisestä, koska heidän mielestään se oli edustanut ideaalia yhteyttä hallitsijan ja kansan välillä. Sisäministeri Nikolai Ignatjev ehdotti sen uudelleenperustamista vuonna 1882, mutta keisari Aleksanteri III tyrmäsi ajatuksen ja pakotti Ignatjevin eroamaan, koska ei halunnut luoda Venäjälle perustuslaillista hallintoa.

## Katso myös

* Pajariduuma

## Lähteet
# Uskonto Armeniassa

**Armenia on uskonnollisesti** hyvin homogeeninen maa, jossa kristinuskolla on vahva asema.

## Valtio ja uskonnot

Armenian perustuslaki takaa uskonnonvapauden ja pitää valtion ja uskonnon erillään toisistaan. Toisaalta se myös takaa Armenian apostoliselle kirkolle erityisaseman maan kansalliskirkkona.

Sellaiset uskonnolliset yhteisöt, joiden keskuspaikka ei ole Armeniassa, eivät saa ottaa vastaan rahoitusta ulkomailta. Laki kieltää myös pakkokäännytykset ja lähetystyön tekemisen (joskin laki ei määrittele, mikä lasketaan lähetystyöksi).

Koulujen opetus on sekularisoitu, mutta sekä julkiset että yksityiset koulut voivat halutessaan tarjota Armenian apostolisen kirkon arvoja käsittelevän opintokokonaisuudesn osana historian opintoja. Mikäli koulut tarjoavat sen, opintokokonaisuus on pakollinen eikä siitä voi vapautua.

## Kristinusko

*Pääartikkeli: Kristinusko Armeniassa*
Kristinusko saapui Armeniaan jo 100-luvulla, ja vuonna 301 Armeniasta tuli ensimmäinen maa maailmassa, joka kääntyi kristinuskoon.

Ylivoimaisesti suurin osa Armenian väestöstä (92,5 %) kuuluu Armenian apostoliseen kirkkoon. Koska Armenian apostolisella kirkolla on perustuslaissa määritelty erityisasema, sillä on monia erityisoikeuksia. Kirkkokunnalla on arviolta 300 käytössä olevaa kirkkoa (Armenian asukasluku on alle 3 miljoonaa). Kirkko on lähtenyt kovaan nousuun Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen, mikä näkyy muun muassa kirkkojen kunnostamisella ja pappisseminaarin elvyttämisenä.

Pienempiä kristittyjä ryhmiä ovat muun muassa evankeliset, katolilaiset ja ortodoksit. Katolinen kirkko on kasvava kirkkokunta.

## Muut uskonnot

Kaikkien kristittyjen jälkeen jesidismi on toiseksi suurin uskonnollinen ryhmä. Jesidit ovat Armenian suurin etninen vähemmistö, joka saapui nykyisen Armenian alueelle 1800- ja 1900 -lukujen aikana paetessaan ottomaanien vainoja. Maailman suurin jesiditemppeli Quba Mere Diwane sijaitsee Armeniassa.

Muslimeita Armenian väestöstä on noin 0,22 %, joista enemmistöä sunneja. Vuoristo-Karabahin konfliktien vuoksi Armenian muslimien määrä on laskenut huomattavasti maastamuuton seurauksena. Huomattava osuus Armenian kurdeista (50 000 – 70 000 henkilöä) on muslimeita.

Juutalaisia on ollut Armeniassa jo ennen kristinuskoa. Toisen maailmansodan loputtua Armenian SNT:ssa oli noin 5000 juutalaista, mutta Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen monet muuttivat pois paetessaan alueen konflikteja. Nykyään Armenian juutalaisyhteisön kooksi arvioidaan vain 500, joista käytännössä kaikki asuvat Jerevanissa.

## Uskonnottomuus

Uskonnottomuus on melko harvinainen ilmiö Armeniassa: agnostikkoja on 2,86 % maan väestöstä ja ateisteja vain 0,7 %.

## Lähteet
# Omar ibn Abd al-Aziz

Kultadinaari Omar II:n ajalta.
**Omar ibn Abd al-Aziz** eli **Omar II** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 717–720 serkkunsa Suleimanin jälkeen. Hän oli toiminut edeltäjänsä tärkeimpänä neuvonantajana ja päätteli, että laajan valtakunnan koossa pitäminen ei onnistu pelkillä sotavoimilla. Hän pyrki itse elämään vaatimattoman uskovaisen elämää ja saamaan uskonnosta valtakuntaa yhdistävän voiman. Samalla hän sitoi melko itsenäiseksi päässeitä valtakunnan reuna-alueita tiukasti keskushallinnon alaisuuteen. Tarkoitusta varten hän erotti useita kuvernöörejä ja nimitti tilalle itselleen lojaaleja miehiä. Hallitsijana mikään ei ollut liian vähäpätöistä kalifin kiinnostukselle: esimerkiksi Egyptissä hän määräsi puita istutettavaksi Niilin rantapenkalle.

Omar lopetti edeltäjänsä aloittaman Konstantinopolin piirityksen vuonna 718 menetettyään sitä ennen suunnattomasti miehiä ja laivoja.

Omaria seurasi kalifina hänen serkkunsa Jazid II (720–724), kalifi Abd al-Malik ibn Marwanin kolmas poika.

## Lähteet

* Shaban, M: *Islamic history: a new interpretation*.  (Volume 1)  Cambridge. Määritä julkaisija! (englanniksi)
* Petersen, K.: *Ihmiskunnan ajantieto*.  (Suomeksi toimittanut Antero Manninen ja Pentti Papunen)  Porvoo:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1965.

### Viitteet

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: **Suleiman** | **Damaskoksen umaijadikalifi** 717–720 | Seuraaja: **Jazid II** |
# Hampton Courtin palatsi

Hampton Court Palacen läntinen julkisivu.
**Hampton Courtin palatsi** (engl. *Hampton Court Palace*) on entinen kuninkaallinen palatsi Richmond upon Thamesissa Lounais-Lontoossa, Englannissa. Palatsi sijaitsee 18,9 kilometriä lounaaseen Charing Crossista Thamesin rannalla. Nykyään palatsi on avoinna yleisölle.

Hampton Courtin palatsi
Johanniittain ritarikunta oli toiminut tilalla vuodesta 1236. Vuonna 1505 lordi Chamberlain, Sir Giles Daubeney vuokrasi alueen ja käytti sitä viihdyttääkseen kuningas Henrik VIII:ta. Vuonna 1514 alue siirtyi Yorkin arkkipiispa Thomas Wolseylle, joka rakennutti sinne palatsin.*lähde?* Vuonna 1526 Wolsey lahjoitti sen kuningas Henrik VIII:lle. Myöhemmin, 1690-luvulla, kuningas Vilhelm III Oranialainen ja kuningatar Maria II laajensivat palatsia Versaillesin esikuvaa käyttäen uudenaikaisemmaksi Christopher Wrenin piirustusten mukaan. Wren suunnitteli myös upean barokkipuutarhan. Vilhelmin ja Marian kuoltua kuningatar Anna jatkoi laajennustöitä. Palatsissa on myös merkittävä maalauskokoelma, ja pensasaitasokkelo.

Kuningatar Viktoria avasi palatsin yleisölle vuonna 1838.

Palatsin puutarhassa järjestetään yleisötapahtumia kuten suuri musiikkifestivaali.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hampton Courtin palatsi Wikimedia Commonsissa
# Ahmed Ouyahia

| Ahmed Ouyahia |
| --- |
|  Ahmed Ouyahia vuonna 2011. |
| Algerian pääministeri |
|
16. elokuuta 2017 – 12. maaliskuuta 2019
 |
| Edeltäjä | Abdelmadjid Tebboune |
| Seuraaja | Noureddine Bedoui |
|
2008–2012
 |
| Edeltäjä | Abdelaziz Belkhadem |
| Seuraaja | Abdelmalek Sellal |
|
5. toukokuuta 2003 – 24. toukokuuta 2006
 |
| Edeltäjä | Ali Benflis |
| Seuraaja | Abdelaziz Belkhadem |
|
31. joulukuuta 1995 – 15. joulukuuta 1998
 |
| Edeltäjä | Mokdad Sifi |
| Seuraaja | Smail Hamdani |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 20. heinäkuuta 1952 |
| Tiedot |
| Puolue | RND |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Ahmed Ouyahia** (arab. أحمد أويحيى‎, *’Aḥmad ’Ūyaḥyā*; s. 1952) on algerialainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on toiminut useampaan kertaan Algerian pääministerinä. Hän oli pääministerinä ensin 31. joulukuuta 1995 – 15. joulukuuta 1998 ja uudelleen 5. toukokuuta 2003 – 24. toukokuuta 2006. Toiselle kaudelleen Ouyahia nimitettiin 2003 presidentti Abdelaziz Bouteflikan erotettua edeltäjän Ali Benflisin. Ouyahia erosi tehtävästä toukokuussa 2006 johtuen puolueensa RND:n ja presidentin puolueen FLN:n välisistä riidoista. Häntä seurasi pääministerinä Abdelaziz Belkhadem. Kolmannen kerran Ouyahia nousi pääministeriksi kesäkuussa 2008, ja neljännen kerran 2017.

Ouyahia oli presidentti Bouteflikan läheinen liittolainen. Vuonna 2019 Ouyahia tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen korruptiosta tapauksessa, joka liittyi autoteollisuuteen. Tuomio tuli kaksi päivää ennen presidentinvaaleja.

## Lähteet
# Carlos Mesa

| Carlos Mesa |
| --- |
|  Virallinen muotokuva (2004). |
| Bolivian presidentti |
|
17. lokakuuta 2003 – 6. kesäkuuta 2005
 |
| Edeltäjä | Gonzalo Sánchez de Lozada |
| Seuraaja | Eduardo Rodríguez |
| Henkilötiedot |
| Koko nimi | Carlos Diego Mesa Gisbert |
| **Syntynyt** | 12. elokuuta 1953 La Paz |
| Puoliso | Elvira Salinas de Mesa |
| Tiedot |
| Puolue | sitoutumaton |
|  Nimikirjoitus |
| Aiheesta muualla |
| carlosdmesa.com |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Carlos Diego Mesa Gisbert** (s. 12. elokuuta 1953) oli Bolivian presidentti (sitoutumaton) 17. lokakuuta 2003 eroonsa 6. kesäkuuta 2005 saakka. Mesa oli suosittu tv-journalisti, jonka Gonzalo Sánchez de Lozada valitsi varapresidenttiehdokkaakseen 2002 vaaleihin. Kun Sánchez de Lozada pakotettiin eroamaan 2003, Mesasta tuli maan presidentti. Hän lupasi, että armeija tai poliisi ei tappaisi kansalaisia hänen kautensa aikana.

Mesa yritti erota tammikuussa 2005 protestien vuoksi, mutta kongressi hylkäsi eronpyynnön. 6. kesäkuuta 2005 yli 80000 mielenosoittajaa ympäröi presidentinpalatsin. Mielenosoittajat vaativat maan kaasuvarojen kansallistamista ja alkuperäisväestön olojen parantamista. Kongressi hyväksyi Mesan eron 10. kesäkuuta. Hänen seuraajakseen tuli korkeimman oikeuden ylituomari Eduardo Rodríguez. Mesa sai myöhemmin syytteen yhdestä kaudellaan tekemästään kauppasopimuksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* biografia (Arkistoitu – Internet Archive) (CIDOB) (espanjaksi)