Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Circuito di Nardò

Circuito di Nardò, satelliittikuva**Circuito di Nardò**, myös *Pista di Nardò*, tai suurta ympyrärataa tarkoitettaessa *Pista circolare di Nardò* on 1970-luvulla Italian köyhällä Mezzogiorno-syrjäseudulla Apuliassa Lecce-provinssiin yhteiskunnan varoilla rakennettu koerata. Eteläisen sijaintinsa vuoksi Nardò-keskus tarjoaa ympärivuotiset olosuhteet "24/7"-tyylin tehokkaaseen testitoimintaan ja -ajoihin. Porsche -suunnitteluyhtiö on päivittänyt koekeskusta vuonna 2018.

Sen tunnetuin osa on suuri, 4 kilometrin halkaisijan ja 12,66 kilometrin pituuden korotettu, suuri ympyrärata, missä on suoritettu lukuisia nopeusennätysajoja. Radan ylimmän kaistan 12 asteen kallistus sallii yli 200 km/t-ajonopeuksilla ajon ilman ratin liikuttamista. Mercedes-Benz C111 -koeautoversio IV saavutti toukokuussa 1979 jopa 404 km/t nopeuden, ja siltä kului ratakierroksen alle 2 minuuttia. Keskukseen sisältyy muitakin koeratoja sekä verstastiloja, ja se sijaitsee noin 20 kilometriä luoteeseen Nardòn kaupungista. Ympyrämuoto ja suuri koko juontuvat alkuperäisestä 1970-luvun alun suunnitelmasta sijoittaa Avetranan ja Veglien kylien alueelle Hiukkaskiihdytin. Valtio oli tätä tarkoitusta varten jo ostanut tai pakkolunastanut tarvitsemansa maa-alueen, mutta alkuperäinen suunnitelma kaatui ydinvoima-koelaitosta vastustaneen kansanäänestyksen vuoksi, eikä myöskään alun perin suunniteltua hiukkaskiihdytintä lopulta enää pidetty tarpeellisena.

Virheinvestoinnin pelastajaksi tuli tuolloin vauras Fiat-konserni, mikä pitkän jahkailun jälkeen lunasti hankitut 700 hehtaarin maa-alueet perustaakseen omien ajoneuvojensa koe- ja kehitystoiminnan keskuksen. Se tarjosi työpaikkoja usealle tusinalle paikkakunnan asukkaista, ja jopa 600 henkeä työllistävä koeajotoiminta tuotti seudun palvelualalle lisätuloja. Keskusta vuokrattiin alusta asti myös muiden ajoneuvovalmistajien käytettäväksi, ja moni suuri autonvalmistaja käyttää suurta ympyrärataa edelleen automalliensa testiajoissa. Nykyään (tilanne toukokuussa 2012) Nardò-koeajokeskus on siirtynyt Prototipo S.p.A:lta Porsche-yhtymän jo vuonna 1931 perustaman suunnittelutoimiston, nykyään *Porsche Engineering Group* -yhtiön hallintaan.

Tuoreessa Nardò-radan ennätysajossa 23.12.2024 Mercedes-Benz CLA-autolla ajettiin sähköautojen vuorokauden ennätysmatka, 3 717 kilometriä, mikä päihitti Porsche\_Taycanin aiemmin saavuttaman 3 425 n matkan .

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* FASTEST CAR at the Nardo Speed Ring (You can see it from SPACE); Top Gear-mittelö Nardò-radalla (2013), 7:23 min (englanniksi)
* Porsche Engineering: Nardò Proving Ground; Nardò-testikeskuksen eri osien/palvelujen esittely (englanniksi)
* Automoto.it esittelee Nardò-keskusta (2019), erinäistä faktatietoa kehittyvästä koekeskuksesta (italiaksi)
# 300 North LaSalle

| 300 North LaSalle |
| --- |
|  300 North LaSalle vuonna 2011. |
| Tiedot |
| Sijainti | Chicago, Yhdysvallat |
| Rakennettu | 2006–2008 |
| Käyttötarkoitus | toimisto |
| Tila | valmis |
| Yritykset |
| Arkkitehti | Pickard Chilton |
| Urakoitsija | Gerald D Hines Interests |
| Omistaja | Irvine Company |
| Tekniset tiedot |
| Kerroksia | 60 |
| Korkeus |
| Antenni | 239 m |
|
SkyscraperPage.com
 |
| Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**300 North LaSalle** on Chicagossa Yhdysvalloissa sijaitseva 239 metriä korkea toimistokäytössä oleva pilvenpiirtäjä. Torni rakennettiin vuosina 2006–2008, ja siinä on 60 kerrosta. Rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Pickard Chilton, ja se on saanut energiaystävällisyydestään platinatason LEED-sertifikaatin. Rakennuksen hissit toimitti suomalainen Kone.

## Lähteet
# Poliittinen järjestelmä

**Poliittinen järjestelmä** on politiikan ja hallinnon järjestelmä, joka on usein tiiviissä yhteydessä oikeusjärjestelmän, talousjärjestelmän, yhteiskuntajärjestelmän ja kulttuurijärjestelmän kanssa. Poliittiseen järjestelmään kuuluu eri poliittisia instituutioita, kuten poliittista kirjoa edustavia puolueita. Erilaisia poliittisia järjestelmiä ovat esimerkiksi monarkia, tasavalta ja demokratia. Valtiomuoto on järjestelmän peruskäsite.

Poliittisessa järjestelmässä on selkeä ero hallinnon ja kansalaisten välillä. Järjestelmällä on tietty alue, jolla se vaikuttaa ja jonka piirissä kansalaiset ovat. Järjestelmästä riippua kansalaisten ja hallinnon välinen vuorovaikutus vaihtelee kansanvallasta alistamiseen.

## Erilaisia järjestelmiä

* Anarkia
* Demokratia
* Monarkia
* Diktatuuri
# Framatome

| Framatome |
| --- |
|  |
| Perustettu | 1958 |
| Toimitusjohtaja | Bernard Fontana |
| Kotipaikka | Courbevoie, Ranska |
| Tuotteet | Ydinvoimalat, niiden komponentit ja polttoainesauvat |
| Liikevaihto | 3,4 miljardia euroa (2021) |
| Henkilöstö | 15 000 (2021) |
| www.framatome.com |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Framatome** on ranskalainen yritys, joka suunnittelee ja rakentaa ydinvoimaloita sekä valmistaa ydinvoimaloiden komponentteja ja polttoainesauvoja. Yhtiö perustettiin vuonna 1958 rakentamaan painevesireaktoreita yhdysvaltalaiselta Westinghouselta lisensoidulla tekniikalla. Yhtiön nimi on lyhenne ranskankielisistä sanoista *Franco-Américaine de Constructions Atomiques*. Vuonna 2001 saksalaisen Siemensin ydinreaktoriliiketoiminta yhdistettiin Framatomeen, ja yrityksen nimeksi tuli Framatome ANP. Myöhemmin samana vuonna yhtiö liitettiin Areva-konserniin CEA Industrien ja Cogeman kanssa. Vuonna 2006 Framatome-nimestä luovuttiin ja uudeksi nimeksi tuli Areva NP. Vuonna 2016 Areva-konserni jaettiin osiin, ja ydinreaktoriliiketoiminnan väliaikaiseksi nimeksi tuli New NP. Vuonna 2018 yhtiö otti uudestaan käyttöön vanhan nimen Framatome.

Ranskalainen sähköyhtiö Électricité de France (EDF) omistaa 75,5 prosenttia Framatomesta. Japanilainen Mitsubishi Heavy Industries omistaa 19,5 prosenttia ja ranskalainen Assystem loput 5 prosenttia.

Vuosina 1975–2000 Framatome toimitti EDF:lle kaikki Ranskan 58 ydinreaktoria. Lisäksi Framatome yhdessä EDF:n kanssa toimitti ydinreaktoreita Koebergiin Etelä-Afrikkaan, Ulchiniin Etelä-Koreaan sekä Daya Bayhin ja Ling-Aoon Kiinaan.

Vuonna 1989 Framatome yhdessä Siemensin kanssa alkoi kehittää uutta reaktorityyppiä, EPR:ää. Vuonna 2003 Teollisuuden Voima tilasi Framatomen ja Siemensin konsortiolta EPR-reaktorin Olkiluotoon. Framatomen nimen muututtua Arevaksi EDF tilasi siltä vuonna 2007 EPR-reaktorin Ranskan Flamanvilleen ja Taishan Nuclear Power Company kaksi reaktoria Kiinan Taishaniin. Vuonna 2009 Siemens irtautui Areva-konsernista. Vuonna 2016 EDF tilasi kaksi EPR-reaktoria Ison-Britannian Hinkley Pointiin. Kun Areva-konserni vuonna 2016 jaettiin osiin, niin Olkiluoto 3 -projekti jäi vanhaan Arevaan, vaikka muu reaktoriliiketoiminta siirrettiin uuteen yritykseen, joka myöhemmin nimettiin taas Framatomeksi. Vuonna 2018 maailman ensimmäinen EPR Kiinan Taishanissa valmistui.

Framatome omistaa Ranskassa Le Creusot'n tehtaan, jossa valmistetaan takomalla suuria teräskomponentteja ydinvoimaloihin. Tehtaan toiminta pysäytettiin joulukuussa 2015, kun Ranskan viranomaiset havaitsivat ongelmia laadunhallinnassa. Tuotanto käynnistettiin uudelleen tammikuussa 2018.

Framatome yhdessä Siemensin kanssa olisi toimittanut automaatiojärjestelmän Hanhikiven ydinvoimalaan Pyhäjoelle, mutta koko rakennusprojekti peruttiin vuonna 2022.

## Lähteet
# Global Biodiversity Information Facility

**Global Biodiversity Information Facility** (**GBIF**) on kansainvälinen organisaatio, joka tarjoaa biologista monimuotoisuutta koskevaa tieteellistä tietoa Internetin välityksellä verkkopalvelujen avulla. Tiedot ovat peräisin ympäri maailmaa; GBIF:n tietoarkkitehtuuri mahdollistaa näiden tietojen saatavuuden yhden portaalin kautta. GBIF-portaalin kautta saatavissa olevat tiedot ovat pääasiassa kasvien, eläinten, sienten ja mikrobien levinneisyyttä sekä tieteellisiä nimiä koskevia tietoja.

GBIF:n tehtävänä on helpottaa pääsyä biologista monimuotoisuutta koskeviin tietoihin maailmanlaajuisesti kestävän kehityksen tukemiseksi. Painopisteinä ovat biodiversiteettitiedon mobilisointi, menetelmien kehittäminen yhteentoimivuuden takaamiseksi, rakenteiden luominen erilaisten tietotyyppien linkittämiseksi ja analyyttisten välineiden kehittämisen edistäminen päätöksenteon parantamiseksi.

GBIF pyrkii muodostamaan tietotekniset yhteydet digitaalisten tietolähteiden välille geeneistä ekosysteemeihin ja yhdistämään ne tieteen, yhteiskunnan ja kestävyyden kannalta tärkeisiin kysymyksiin georeferenssien ja GIS-työkalujen avulla. Se toimii yhteistyössä muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kuten Catalogue of Life ja Encyclopedia of Life (EOL).

Suomi on ollut GBIF:n äänestävä jäsenmaa vuodesta 2001 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Global Biodiversity Information Facility Wikimedia Commonsissa
# Pekoni

Pekonisiivuja
**Pekoni** on suolattua ja savustettua siansivua (*sian kylkeä*, *kylkisiivua*), joka tavallisesti on leikattu ohuiksi viipaleiksi tai kuutioiksi.

Pekoni on erityisen suosittua Yhdysvalloissa.

Markkinoilla on pekonin makuista jäätelöä, vodkaa, donitseja ja hammastahnaa, sekä pekonin tuoksuista liukuvoidetta ja vegaanista pekonisuolaa.

## Historia

Pekonin historia juontaa juurensa vuoteen 1500 eaa., jolloin kiinalaiset kuivasivat sian vatsaa suolalla ja loivat pekonin varhaisen muodon. Spekulaatioiden mukaan roomalaiset ja kreikkalaiset oppivat pekonin tuotantoa ja suolaamista valloitusten kautta Lähi-idässä. Roomalaiset levittivät sianlihan tuotantoa koko valtakuntaansa. Pekonia on syöty jo antiikin Roomassa. Roomalaiset käyttivät pekonista nimeä ”Petaso”. Bacon-sana lainattiin englantiin Ranskasta, missä bacon tarkoittaa suolattua siansivua (bakko = kinkku). Ensimmäisen pekonitehtaan avasi 1770-luvulla John Harris Wiltshiressä Englannissa. Ensimmäisen kuluttajapakatun, valmiiksi viipaloidun pekonin esitteli 1920-luvulla Oscar Mayer Amerikassa. HKScan aloitti Amerikan pekonin valmistamisen vuonna 1978.

## Erilaisia pekoneja

* Englantilaisen pekonin valmistukseen käytetään sekä filettä että kylkeä. Siivut ovat erityisen paksuja.
* Amerikkalainen pekoni on englantilaista ohuempaa, ja valmistetaan porsaan kyljestä.
* Saksalainen pekoni on suolattua ja savustettua. Saksalaista pekonia ei yleensä kypsennetä tavalliseen tapaan, vaan se nautitaan ilmakuivattuna.
* Kiinalainen pekoni marinoidaan soijakastikkeilla sekä mausteilla ja ruskealla sokerilla. Pitkällä ilmakuivauksella syntyy tiivimpää pekonia, joka käytetään kiinalaisessa keittiössä monipuolisesti.
* Ranskalainen pekoni lardon-tyyppinen pekoni, jota on totuttu käyttämään suikaleiden muodossa. Ranskalaiset käyttävät pekoni esimerkiksi erilaisissa salaateissa ja quiche-tyyppisissä piiraissa.
* Italialainen pekoni on pancetta-tyylinen pekoni. Italialaista pekonia ei perinteisesti savusteta. Oikeaoppiseen pasta carbonaraan kuuluu käyttää tällaista perinteistä pekonia.
* Kanadalainen pekoni poikkeaa erityisen paljon muiden maiden pekoneista, sillä pekonin rasvaosa on putsattu kokonaan pois. Kanadalainen pekoni on oikeasti siis puhtaasti filettä.

## Kypsennys

Tavallisimmat tavat kypsentää pekoni ovat paistaminen, grillaaminen, savustaminen, kuivaaminen ja höyrykypsentäminen. Suomessa pekonin yleisin valmistustapa on paistaminen.*lähde?* Pekoni voidaan kypsentää myös mikroaaltouunissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pekoni Wikimedia Commonsissa
# Sinisiipitavi

| Sinisiipitavi |
| --- |
|  |
| Uhanalaisuusluokitus |
| **Elinvoimainen** |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
| Kunta: | Eläinkunta Animalia |
| Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
| Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
| Luokka: | Linnut Aves |
| Lahko: | Sorsalinnut Anseriformes |
| Heimo: | Sorsat Anatidae |
| Suku: | Lapasorsat *Spatula* |
| Laji: | *discos* |
| Kaksiosainen nimi |
| Spatula discors (Linnaeus, 1766) |
| Synonyymit |
| * *Anas discors*
 |
|  Sinisiipitavin levinneisyyskartta, johon on merkitty oranssilla lajin pesimisalue, keltaisella muuttoalue, sinisellä talvehtimisalue ja violetilla alueet, jolla lajia tavataan ympäri vuoden. |
| Katso myös |
|   Sinisiipitavi Wikispeciesissä   Sinisiipitavi Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |

**Sinisiipitavi** (*Spatula discors*) on pieni sorsalintu.

## Ulkonäkö ja koko

ääninäyteÄänitetty Yhdysvalloissa.Äänitiedostojen kuunteluohjeet

Sinisiipitavilla on siniharmaa pää, jossa on silmän edessä valkea raita. Lajilla on vaaleanruskea vartalo, valkea läikkä pyrstön tyvessä ja musta pyrstö. Siipiläikkä on sininen. Lennossa sinisiipitavi räpyttää siipiään kiivaasti. Pituus on 35–41 cm, siipien kärkiväli 65 cm ja paino 260–410 g.

## Levinneisyys

Koiras lennossa
Kaksi koirasta ja naaras Richmondissa, Kanadassa.
Sinisiipitavi pesii Pohjois-Amerikan pohjois- ja keskiosissa ja muuttaa Keski- ja Etelä-Amerikkaan aina Chileen ja Argentiinaan asti. Euroopassa sitä tavataan tarhakarkulaisena tai muuttoretkien harhailijoina.

Suomessa sinisiipitavi on äärimmäisen harvinainen harhailija. Ensimmäinen havainto tehtiin keväällä 1972 Siuntion Störsvikissä. Vuoteen 2019 mennessä lajista olitiin tehty 22 havaintoa.

## Lisääntyminen

 *Anas discors*
Sinisiipitavi munii 6–15 munaa, jotka painavat noin 30 grammaa.

## Ravinto

Sinisiipitavi syö kasveja sekä jonkun verran vesihyönteisiä ja kotiloita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sinisiipitavi  Lintukuva-verkkopalvelu.
# Hakuteos

*Pieni tietosanakirja*, 4 osaa, 1925–1928.
**Hakuteos** on jonkin alan tai yleisesti kaikkien alojen tärkeimmän tiedon nopeaa löytämistä varten laadittu teos. Yleensä hakuteoksen hakusanat on järjestetty aakkosjärjestykseen, mutta ne voidaan järjestää myös esimerkiksi aihepiireittäin.

Hakuteoksia ovat muun muassa vuoden kierron ja muuta ajankohtaista tietoa sisältävä almanakka, karttoja sisältävä atlas, sanakirja, tietosanakirja, ja sanojen suhteita muihin sanoihin luetteloiva tesaurus.

## Lähteet
# IETF-kielikoodi

**IETF-kielikoodit** ovat kielten tunnisteita. Tunnisteessa voidaan yhdistää kieli, kirjoitusjärjestelmä ja alueellisten piirteiden täsmennys.

Esimerkiksi "en" on englannin, "pt-BR" Brasilian portugalin ja "nan-Hant-TW" Taiwanissa puhuttavan min nan -kielen koodi. Kielitunnisteen lisäksi koodissa yhdistyy alueellinen tunnus kuten "en-US" tai "en-CA" yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten piirteiden kannalta, sekä mahdollisesti kirjoitusjärjestelmän tunnus kuten "sr-Latn", joka on serbian kieli latinalaisilla aakkosilla.

IETF-kielikoodi yhdistää määrityksiä eri standardeista kuten ISO 639 (kielet), ISO 15924 (kirjoitusjärjestelmät), ISO 3166-1 (alueet) ja UN M.49.

Koodit on määritelty RFC 5646:ssa ja siinä viitatussa RFC 5645:ssa sekä RFC 4647:ssä yhdessä *IANA Language Subtag Registry*n kanssa.

Kielikoodeja käytetään useissa tietokonealan standardeissa, kuten esimerkiksi IETF:n tietoliikenneprotokollissa kuten HTTP ja W3 Consortiumin standardeissa kuten HTML, XML ja PNG.

Kielikoodiin on myös laajennokset T (RFC 6497) ja U (RFC 6067): T-laajennos kuvaa muunnosta kuten kielikäännöstä ja U sisältää Common Locale Data Repository (CLDR) määrityksiä, jossa on päällekkäisyyksiä ISO/IEC 15897 -standardin kanssa. T ja U laajennoksia ylläpitää Unicode Consortium.

## Katso myös

* ISO 639
* Unicode

## Aiheesta muualla

*
# Ultraviolettitähtitiede

Spiraaligalaksi Messier 81 GALEXin ultravioletti-kuvassa. Credit:GALEX/NASA/JPL-Caltech.
**Ultraviolettitähtitiede** on tähtitieteen osa-alue, jossa avaruuden kohteita tutkitaan sähkömagneettisen säteilyn ultravioletilla (UV) aallonpituusalueella. Aallonpituusalueeksi määritetetään tavallisesti 10–320 nanometriä.
Koska ilmakehä ei juurikaan päästä ultraviolettisäteilyä lävitseen, joudutaan havainnot tekemään havaintolaitteilla, jotka on viety avaruuteen ilmakehän ulkopuolelle. Esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi tekee havaintoja myös UV-alueella.

Ultraviolettihavainnoilla selvitetään tähtienvälisen aineen kemiallista koostumusta, tiheyksiä ja lämpötiloja sekä kuumien nuorten tähtien lämpötiloja ja koostumusta. UV-havainnot antavat oleellista tietoa myös galakseista.

Ultraviolettihavainnoissa maailmankaikkeus näyttää varsin erilaiselta kuin näkyvän valon alueella. Useimpia tähtiä voi pitää varsin viileinä niiden lähettämän säteilyn suhteen arvioituna. Suurin osa tähdistä lähettää pääosin näkyvää valoa mutta merkittävä UV-säteily on merkki suuremmasta lämpötilasta, mikä on tyypillistä tähdille niiden kehityskaaren alku- ja loppupäässä. Jos voisimme katsoa taivasta UV-valossa näkyvän valon sijaan, useimmat tähdet haalistuisivat näkymättömiin ja nähtäisiin joitakin hyvin nuoria massiivisia tähtiä ja joitakin hyvin vanhoja tähtiä ja galakseja. Linnunradan kaasu- ja tomupivet peittäisivät näkymän sen suunnassa.

Hubble-avaruusteleskooppi ja FUSE ovat olleet merkittävimpiä UV-avaruusteleskooppeja, mutta myös luotainraketeilla ja avaruussukkuloilla on tehty UV-havaintoja.

## Ultravioletti-avaruusteleskooppeja

Orbiting Astronomical Observatory puhdashuoneessa
* Orbiting Astronomical Observatory, Nasan vuosina 1966 - 1972 laukaistu neljän satelliitin sarja
* International Ultraviolet Explorer, Nasan, ESAn ja UKn 1978-01-26 laukaistu satelliitti
* Astron-1, neuvostoliittolainen 1983-03-23 12:45:06 UTC laukaistu satelliitti
* Hubble-avaruusteleskooppi, Nasan ja ESAn 1990-04-24 laukaistu satelliitti
* FUSE eli Far Ultraviolet Spectroscopic Explorer, Nasan ja Johns Hopkins yliopisto 1999-06-24 laukaistu satelliitti
* GALEX eli Galaxy Evolution Explorer, Nasan, JPLn ja Caltechin 2003-04-28 laukaistu satelliitti
* Swift Gamma-Ray Burst Mission, Nasan 2004-11-20 laukaistu satelliitti
* Extreme ultraviolet Imaging Telescope, SOHOn mukana laukaistu NASAn havaintoväline

## Lähteet
# Ohjelmistoteollisuus

**Ohjelmistoteollisuus** käsittää ohjelmistojen tuotannon ja niihin liittyvät palvelut.

Se sisältää ohjelmistojen suunnittelun ja valmistuksen sekä palvelutoiminnan (tukipalvelut, koulutus, Software as a Service) kaupallisena toimintana. Videopeliteollisuus voidaan katsoa osaksi ohjelmistoteollisuutta.

Ohjelmistoteollisuus on Suomen nopeimmin kasvava vientiala. Vuonna 2001 vajaa puolet ohjelmistoteollisuuden liikevaihdosta syntyi viennistä ja ala työllisti noin 10 000 henkilöä. Vuonna 2006 informaatioteknologian teollisuus (IT-teollisuus) työllisti noin 46 000 henkilöä, josta ohjelmistoteollisuuden osuus oli 33 000 henkilöä.

Tekesin vuonna 2012 julkistaman tiedon mukaan ohjelmistoalan yhteenlaskettu liikevaihto Suomessa oli noin 5,4 miljardia euroa. Merkittävin alatoimiala on ohjelmistojen suunnittelu ja valmistus.

Gartnerin mukaan vuonna 2013 alan liikevaihto maailmanlaajuisesti oli noin 407,3 miljardia dollaria kun se vuonna 2012 oli 388,5 miljardia dollaria.

## Merkittäviä suomalaisia yrityksiä

Alan merkittäviä yrityksiä:

* Tietoevry
* Supercell
* Qt Group

## Merkittäviä ulkomaalaisia yrityksiä

* IBM
* Microsoft
* Oracle Corporation
* SAP

## Lähteet
# Pomponius Mela

Rekonstruktio Pomponius Melan maailmankartasta.
**Pomponius Mela** (ensimmäinen vuosisata) oli roomalainen kartografi. Hän oli syntynyt Etelä-Hispaniassa. Nimi Pomponius kertoo, että hän kuului tunnettuun roomalaiseen plebeijisukuun, johon kuuluivat myös Ciceron ystävä Pomponius Atticus sekä kirjailija Publius Pomponius Secundus. Muita on mainittu Tacituksen *Annaaleissa*. Jotkut ovat olettaneet, että hän on sama kuin Seneca vanhemman poika Lucius Annaeus Mela eli filosofi Seneca nuoremman veli.

Hänen pääteoksensa *De situ orbis* on luultavasti noin vuodelta 43–44, kun Claudius oli vallannut Britannian. Se ilmestyi 1471. Teos on ilmestynyt myös nimellä *De chorographia*, ja pieniä eroja lukuun ottamatta ne ovat suurin piirtein samanlaisia. Teoksessa *De chorographia* Skandinavia on nimetty latinaksi "Scadinaviaksi", mutta teoksessa *De situ orbis* nimellä "insula Codanonia" (lat., ”Codanonian saari”).

Jordanes sanoo lukeneensa teoksen kirjoittaessaan *Geticaa*.

## Lähteet

* Paavo Castrén & Leena Pietilä-Castrén: *Antiikin käsikirja*, s. 444.  Otava, 2000.  ISBN 951-1-12387-4

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pomponius Mela: De chorographia
* Pomponius Mela (Arkistoitu – Internet Archive) Wales Swansean yliopisto (englanniksi)
* Rekonstruktio Pomponius Melan maailmankartasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# Olav Tryggvason

| Olavi Tryggvenpoika |
| --- |
| Olav Tryggvason valitaan kuninkaaksi. Peter Nicolai Arbon maalaus. |
| Norjan kuningas |
| Valtakausi |
995–1000 |
| Edeltäjä |
Haakon Sigurdinpoika Sven Haaraparta |
| Seuraaja |
Eerik Haakoninpoika Sven Haakoninpoika Sven Haaraparta |
|  |
| Syntynyt |
963 Norja |
| Kuollut |
9. syyskuuta 1000 Svolderin taistelu |
| Lapset |
Tryggve Kruununtavoittelija |
| Suku |
Kaunotukka |
| Isä |
Tryggve Olafsson |
| Äiti |
Astrid Eiriksdatter |

**Olav Tryggvason** eli **Olavi Tryggvenpoika** (muinaisnorjaksi *Óláfr Tryggvason*), (n. 964 – 9. syyskuuta 1000) oli Norjan kuningas vuosina 995–1000. Hänet tunnetaan myös nimellä **Olav I**.

Olav oli Tryggve Olafssonin ja Astrid Eiriksdatterin poika ja Harald Kaunotukan pojanpojanpoika.

Olav syntyi pian sen jälkeen, kun Harald Harmaaturkki oli surmannut hänen isänsä. Legendojen mukaan Olav pakeni äitinsä Astridin kanssa Kiovan ruhtinaan Vladimirin luo, jossa Olav sai viikinkisoturin koulutuksen. Vuonna 991 Olav liittyi viikinkijoukkoihin, jotka hyökkäsivät Englantiin. Viikingit pakottivat Englannin hallitsijan Ethelred Neuvottoman tuolloin maksamaan lunnaita. Ethelred joutui maksamaan lunnaita myös vuonna 994, jolloin Olav miehitti Englannin Tanskan kuninkaan Sven Haaraparran kanssa.

Olav oli maanpaossa kääntynyt jo kristityksi ja hänet konfirmoitiin Andoverissa vuonna 994 Ethelredin toimiessa hänen kummisetänään. Kuultuaan Haakon Sigurdinpoikaa vastaan nousseesta kapinasta Olav palasi Norjaan vuonna 995. Haakonin kuoltua Olav valittiin yksimielisesti kuninkaaksi. Pian valintansa jälkeen hän aloitti Norjan käännyttämisen kristinuskoon. Hänen vaikutusvaltansa ulottui kuitenkin vain rannikkoalueille ja läntisille saarille, eikä hän pystynyt vakiinnuttamaan kristinuskoa eikä hallintoa Norjassa. Olav pystyi silti viemään kristinuskon Shetlantiin, Färsaarille, Orkneysaarille, Islantiin ja Grönlantiin. Hän perusti vuonna 997 Trondheimin, josta tuli maan ensimmäinen pääkaupunki. Olav kaatui Svolderin taistelussa vuonna 1000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olav Tryggvason Wikimedia Commonsissa

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: **Haakon Sigurdinpoika** | **Norjan kuningas**   | Seuraaja: **Eerik Haakoninpoika ja Sven Haakoninpoika** |
# Ruusujuuri

| Ruusujuuri |
| --- |
|  |
| Tieteellinen luokittelu |
| Domeeni: | Aitotumaiset *Eucarya* |
| Kunta: | Kasvit *Plantae* |
| Alakunta: | Putkilokasvit *Tracheobionta* |
| Kaari: | Siemenkasvit *Spermatophyta* |
| Alakaari: | Koppisiemeniset *Magnoliophytina* |
| Luokka: | Kaksisirkkaiset *Magnoliopsida* |
| Lahko: | Saxifragales |
| Heimo: | Maksaruohokasvit *Crassulaceae* |
| Suku: | Ruusujuuret *Rhodiola* |
| Laji: | *rosea* |
| Kaksiosainen nimi |
| Rhodiola rosea L. |
| Katso myös |
|   Ruusujuuri Wikispeciesissä   Ruusujuuri Commonsissa
 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Ruusujuuri** (*Rhodiola rosea*) on viileillä alueilla kasvava maksaruohokasvien (*Crassulaceae*) heimoon kuuluva kasvi. Kasvista käytetään myös nimeä **pohjanruusujuuri**.

Ruusujuurta kasvaa luonnonvaraisena Skandinavian ja Venäjän pohjoisosissa sekä Alpeilla. Sitä on tavattu myös muun muassa Pohjois-Amerikan itärannikolla sekä Grönlannissa. Se on etupäässä tunturiseudun kosteikkojen liepeillä esiintyvä mehikasvi, joka kasvaa noin 30 senttimetrin korkuiseksi kiehkuraiseksi mättääksi. Kukat ovat kaksikotiset, eli hede- ja emikasvit ovat erikseen.

Ruusujuurta viljellään myös koriste- ja lääkekasvina. Sen juurakko tuoksuu ruusuilta. Sitä käytetään yrttinä muun muassa vähentämään väsymystä ja masennusta ja lisäämään seksuaalista halukkuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ruusujuuri (*Rhodiola rosea*)
* Luontoportti: Ruusujuuri (*Rhodiola rosea*)
* Tietoa Ruusujuuren käytöstä ja linkkejä tutkimuksiin/
* United States Department of Agriculture (USDA): *Rhodiola rosea* (englanniksi)
* Flora of China: *Rhodiola rosea* (englanniksi)