Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella

Tulivuori Fujin purkaus Hōei-kaudella
**Fuji-tulivuori purkautui Hōei-kaudella vuonna 1707**. Vuori on purkautunut kolmesti: kahdesti Heian-kaudella ja kerran Edo-kaudella (Hōei-purkaus).

Purkaus ei aikaansaanut laavavirtaa, mutta se vapautti ilmakehään runsaasti vulkaanista tuhkaa, joka leivisi laajalle alueelle yltäen jopa 100 km:n päässä olevaan Edoon. Purkautuneen tuhkan määräksi on arvioitu noin 800 000 000 m³.

Purkaus tapahtui vuoren lounaisrinteellä ja sen seurauksena syntyi kolme uutta kraatteria.

## Seurannaisvaikutukset

Purkausta seuraavana vuonna läheinen Sakawa-joki tulvi veteen kulkeutuneen tuhkan seurauksena.

Vulkaaninen hiekka laskeutui ja levisi Fujin itäpuolella sijainneille viljelysmaille. Viljelysten säilyttämiseksi maanviljelijät keräsivät tuhkaa keoiksi, joka kuitenkin sateiden myötä kulkeutui jokiin ja mataloitti niitä.
# Kuolemanmarssi

Armenialaisia kuolemanmarssilla vuonna 1915.
**Kuolemanmarssi** on jonkin ihmisryhmän eliminoimistarkoituksessa määrätty marssi, johon miehittäjävalta tai muu hallinto pakottaa ihmisryhmän heidän kansallisuutensa, uskontonsa, kielensä tai kulttuurinsa perusteella. Sodassa marssittamista on käytetty myös sotavankien näännyttämiseen.

Historian tunnetuimpia kuolemanmarsseja:

* armenialaisten kuolemanmarssi Turkin suorittaman armenialaisten kansanmurhan yhteydessä vuonna 1915
* japanilaisten määräämät amerikkalaisten ja filippiiniläisten kuolemanmarssit Tyynenmeren sodassa vuonna 1942
* natsien määräämät keskitysleirivankien kuolemanmarssit toisen maailmansodan lopulla talvella 1944–1945

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuolemanmarssi Wikimedia Commonsissa
# Uuden-Seelannin puolustusvoimat

Kaksi uusiseelantilaista sotilasta Afganistanissa vuonna 2009
**Uuden-Seelannin puolustusvoimat** (*New Zealand Defence Force*) koostuvat maavoimista, kuninkaallisista ilmavoimista ja kuninkaallisesta laivastosta. Puolustusvoimien ylipäällikkö on Uuden-Seelannin kenraalikuvernööri, nykyään sir Jeremiah Mateparae. Komentajana toimii kenraaliluutnantti Timothy Keating.

## Lähteet
# Joseph Dodge

Hayato Ikeda ja Joseph Dodge
**Joseph Morrell Dodge** (18. marraskuuta 1890 Detroit – 2. joulukuuta 1964 Detroit) oli yhdysvaltalaisen Detroit Bankin eli nykyisen Comerican johtaja. Myöhemmin hän toimi taloudellisena neuvonantajana toisen maailmansodan jälkeisissä talouden vakauttamisohjelmissa Saksassa ja Japanissa.

Dodge muodosti talouden uudelleenjärjestelysuunnitelman Länsi-Saksalle sodan jälkeen kenraali Lucius D. Clayn neuvonantajana ja toimi Yhdysvaltain komission edustajana Wienissä Itävallassa. Vuoden 1949 helmikuussa hän muutti Japaniin SCAP:n talousneuvonantajaksi ja laati uuden taloussuunnitelman, joka tunnetaan *Dodgen linjana*.

Vuosina 1953–1954 hän toimi Dwight D. Eisenhowerin budjettiosaston (Bureau of the Budget) johtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joseph Dodge Wikimedia Commonsissa
# Pierre ja Marie Curien yliopisto

Yliopiston logo.
**Pierre ja Marie Curien yliopisto** (ransk. *L'université Pierre-et-Marie-Curie* eli *UPMC*), tunnetaan myös nimellä *université Pierre et Marie Curie (Paris 6)*. Se sijaitsee latinalaiskorttelissa Pariisissa. Se perustettiin vuonna 1971 Pariisin yliopiston jaettaessa useiksi eri yksiköiksi. Yliopistossa on yli 30 000 opiskelijaa.

Kansainvälisten rankkausten perusteella yliopistoa pidetään yhtenä Ranskan parhaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut.
# Zaoyangin–Yichangin taistelu

| Zaoyangin–Yichangin taistelu |
| --- |
| Osa Kiinan–Japanin sotaa |
|  |
| Päivämäärä | 1. toukokuuta – 18. kesäkuuta 1940 |
| Paikka | Zaoyangin ja Yichangin lähiseutu, Hubei |
| Lopputulos | Kiinalaisten voitto |
| Osapuolet |
|  Kiinan tasavalta |  Japani |
| Komentajat |
|  Li Zongren |  Waichiro Sonobe |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Zaoyangin–Yichangin taistelu** (toiselta nimeltään **Zaoyin taistelu**) oli yksi 22:sta merkittävästä taistelusta Kiinan kansallisen vallankumousarmeijan ja keisarillisen Japanin armeijan välillä toisessa Kiinan–Japanin sodassa.

Japanilaiset yrittivät etsiä nopeaa keinoa Kiinan voittamiseksi ja päättivät kulkea Jangtse-joen vartta kohti Chongqingia. Heidän täytyi kuitenkin ensin vallata Hubein provinssissa sijaitseva Yichang.

Japanilaisten hyökkäyksessä ei ollut mukana tarpeeksi joukkoja, minkä johdosta kiinalaisten komentaja Li Zongren karkotti japanilaiset sotilaat ja voitti taistelun.
# Joulusaaren taistelu

| Joulusaaren valtaus |
| --- |
| Osa Tyynenmeren sotaa toisessa maailmansodassa |
|  Joulusaaret |
| Päivämäärä | 31. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 1942 |
| Paikka | Joulusaari, Tyynimeri |
| Lopputulos | Japanin voitto |
| Aluemuutokset | Japani miehitti saaren |
| Osapuolet |
|  Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta  Kanada |  Japani |
| Komentajat |
| ei tiedossa |  Shōji Nishimura |
| Vahvuudet |
| **Maavoimat:** 32 miestä **Merivoimat:** 1 sukellusvene | **Maavoimat:** 850 miestä **Merivoimat:** 3 kevyttä risteilijää 8 hävittäjää 1 tankkeri 2 joukkojenkuljetusalusta **Ilmavoimat:** lukumäärä ei tiedossa |
| Tappiot |
| 27 sotavankia | 1 vaurioitunut risteilijä |
|
5 brittiläistä upseeria menehtyi kapinassa 10. maaliskuuta 1942.
 |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Joulusaaren taistelu** oli toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Joulusaaresta. Taistelu alkoi 31. maaliskuuta ja päättyi japanilaisten voittoon 1. huhtikuuta 1942. Taistelussa vangittiin 27 liittoutuneiden sotilasta. Taistelu ei aiheuttanut kuolonuhreja, mutta Yhdysvaltain laivaston sukellusvene *USS Seawolf* vahingoitti keisarillisen Japanin laivaston risteilijää *Nakaa*.

Vuonna 1943 japanilaiset evakuoivat saaren väestöä vankileireille ja jättivät ainoastaan 15 sotilasta pitämään saarta hallussaan sodan loppuun saakka. Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien fregatti *HMS Rother* valtasi saaren takaisin lokakuussa 1945.

## Katso myös

* Kookossaarten kapina
# Kuriilien maihinnousu

| Kuriilien maihinnousu |
| --- |
| Osa taistelua Mantšuriasta toisessa maailmansodassa |
|  Kuriilisaarten sijainti kartalla |
| Päivämäärä | 18. elokuuta – 1. syyskuuta 1945 |
| Paikka | Kuriilit |
| Lopputulos | Neuvostoliitto miehitti Kuriilit |
| Aluemuutokset | Kuriilit liitettiin Neuvostoliittoon |
| Osapuolet |
|  Neuvostoliitto |  Japani |
| Komentajat |
| A. S. Ksenofontov | Tsutsumi Fusaki |
| Vahvuudet |
| 15 000 sotilasta | 80 000 sotilasta |
| Tappiot |
| 1 567 kaatunutta tai haavoittunutta | 1 018 kaatunutta 50 422 vangittua |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kuriilien maihinnousu** oli Neuvostoliiton ja Japanin välinen taistelu Kuriileista toisen maailmansodan loppupuolella vuonna 1945.

Taistelut alkoivat 18. elokuuta 1945 ja päättyivät saaria puolustaneiden japanilaisten antautumiseen 1. syyskuuta. Loput saarista antautuivat neuvostojoukoille Shumshun taistelun jälkeen 23. elokuuta yksi toisensa jälkeen. Japani antautui liittoutuneille virallisesti seuraavana päivänä saarten valtauksen jälkeen. Saarilla käydyt taistelut olivat toisen maailmansodan viimeisiä taisteluja Aasiassa ja olivat osa elokuun aikana alkanutta taistelua Mantšuriasta.

## Aluekiista

Neuvostoliitto karkotti japanilaisen väestön Kuriileilta ja asutti ne muun muassa ukrainalaisilla.
Japani ei ole hyväksynyt saarten haltuunottoa ja kutsuu niitä laittomasti miehitetyiksi. Japani ei myöskään ole solminut Neuvostoliiton tai Venäjän federaation kanssa rauhansopimusta. Kuriilien kiista maiden välillä koskee saariston eteläosaa, jonka 56 saaresta Japani itselleen vaatii neljää. Japanissa aluetta kutsutaan Pohjoiseksi territorioksi. Venäjällä saarten luovuttamista Japanille vastustetaan voimakkaasti, ja vuonna 2020 Venäjän perustuslakia muutettiin niin, ettei se voi luovuttaa alueitaan toisille maille.

## Lähteet
# Wuhanin taistelu

| Wuhanin taistelu |
| --- |
| Osa Kiinan–Japanin sotaa |
|  |
| Päivämäärä | 11. kesäkuuta – 27. lokakuuta 1938 |
| Paikka | Wuhan ja sen lähiseutu |
| Lopputulos | Japanilaisten voitto |
| Osapuolet |
|  Kiinan tasavalta  Neuvostoliiton ilmavoimat |  Japanin keisarikunta |
| Komentajat |
| Tšiang Kai-šek
Chen Cheng
Xue Yue
Wu Qiwei
Zhang Fakui
Wang Jingjiu
Ou Zhen
Li Tsung-jen
Sun Lianzhong | Kotohito Kan’in
Yasuji Okamura
Shunroku Hata
Shizuichi Tanaka
Kesago Nakajima |
| Vahvuudet |
| 1 100 000 (120 divisioonaa)
~200 lentokonetta
30 laivaa | 350 000
~500 lentokonetta
120 laivaa |
| Tappiot |
| ~400 000 kiinalaista | ~140 000 |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Wuhanin taistelu** oli suuri taistelu toisessa Kiinan–Japanin sodassa vuonna 1938. Taisteluun osallistui Kiinan puolella yli miljoona vallankumousarmeijan sotilasta Tšiang Kai-šekin johdossa sekä Neuvostoliiton ilmavoimien vapaaehtoisia lentäjiä. He puolustivat kaupunkia Yasuji Okamuran johtamien japanilaisten joukkoja vastaan. Taistelu käytiin Jangtse-joen pohjoisilla ja eteläisillä rannoilla, leviten laajoille alueille Anhuin, He’nanin, Jiangxin ja Hubein provinsseihin. Taistelu kesti yhteensä neljä ja puoli kuukautta ja oli pisin, suurin ja yksi merkittävimmistä taisteluista koko sodassa.

## Lähteet
# Komissaarikäsky

Komissaarikäskyn ensimmäinen sivu. Päivätty 6. kesäkuuta 1941.
**Komissaarikäsky** (saks. *Kommissarbefehl*) oli toisessa maailmansodassa natsi-Saksan johtajan Adolf Hitlerin 6. kesäkuuta 1941 antama käsky, jonka mukaan kaikki operaatio Barbarossan aikana itärintamalla vangiksi saadut puna-armeijan komissaarit ja muut aktiiviset kommunistit tuli teloittaa.

Komissaarikäskyä edelsi Hitlerin 13. maaliskuuta 1941 antama Barbarossa-määräys, jossa kaikki sissisotilaat määrättiin ammuttavaksi välittömästi ja jossa sallittiin kollektiivisten kostoiskujen tekeminen kokonaisiin kyliin.

Komissaarikäskyä ei lopulta noudatettu kaikissa divisioonissa, ja sitä vastusti esimerkiksi keskustan armeijaryhmän komentaja Fedor von Bock. Noudattamatta jättämistä voitiin perustella sillä, että komissaarikäsky oli sotilaskurin vastainen.

## Katso myös

* Kommando-käsky

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komissaarikäsky Wikimedia Commonsissa
# Filippiinien yhteisö

| Filippiinien yhteisö Commonwealth of the Philippines Commonwealth de Filipinas Komonwelt ng Pilipinas  |
| --- |
| 1935–1946 |
|  lippu |  vaakuna |
|  |
| Valtiomuoto | Yhdysvaltain yhteisö (1935–1946) Pakolaishallitus (1942–1945) |
| Ylikomissaari | Frank Murphy (1935–1937), ensimmäinen Paul V. McNutt (1945–1946, viimeinen) |
| Presidentti | Manuel L. Quezon (1935–1944), ensimmäinen) Manuel Roxas (1946), viimeinen |
| Pääkaupunki | Manila |
| Viralliset kielet | englanti, espanja |
| Valuutta | Filippiinien peso |
| Edeltäjä(t) | **1935:**  Filippiinien saarten hallitus **1945:**  Filippiinien toinen tasavalta |
| Seuraaja(t) |  Filippiinit |
| Infobox OK |

**Filippiinien yhteisö** (englanniksi *Commonwealth of the Philippines*, espanjaksi *Commonwealth de Filipinas* tai *Mancomunidad de Filipinas*, tagalogiksi *Komonwelt ng Pilipinas*) oli Filippiinejä johtaneen Yhdysvaltojen hallinnon nimi vuosina 1935-1946. Se luotiin hallinnoksi Filippiinien siirtyessä kohti itsenäisyyttä, ja siten helpottaisi sitä. Tosin vuosina 1942-1945 se oli maanpaossa japanilaismiehityksen seurauksena.

## Lähteet
# Karoliinit

| Karoliinit |
| --- |
|  Auringonlasku Yapin saarella. |
|  |
| Vesialue | Tyyni valtameri |
| Saaria yht. | 900+ |
| Suurin saari | Pohnpei |
| Pinta-ala | 1 190 km² km² |
| Valtio |
| Valtio | Mikronesian liittovaltio, Palau |
| Väestö |
| Väkiluku | 126 000 |
| Infobox OK |

**Karoliinit** (engl. *Caroline Islands*) on saaristo Mikronesian alueella läntisellä Tyynellämerellä. Sen itäosat kuuluvat Mikronesian federaatioon ja länsiosat Palauhun. Idässä saaret ovat pääasiassa tuliperäisiä koralliatolleja, kun taas lännessä ne ovat muodostuneet maankuoren osista, jotka ovat työntyneen merenpinnan yläpuolelle. Asukkaat puhuvat lukuisia eri kieliä, muun muassa ponapea, yapia, kosraeta ja palauta. On olemassa myös kieli nimeltä karoliini, mutta nimestään huolimatta sitä ei puhuta Karoliineilla, vaan Pohjois-Mariaaneilla.

Vuonna 1527 Karoliinit nimettiin *Sequeira*-saariksi. Niistä käytettiin myös muun muassa nimeä *Uudet-Filippiinit*. Amiraali Francisco Lazeano nimesi saaret Karoliineiksi vuonna 1686 kuningas Kaarle II:n kunniaksi. Hävittyään sodan Yhdysvaltoja vastaan vuonna 1898 Espanja myi saaret Saksalle 25 miljoonan pesetan hinnalla. Ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1914 Japani valtasi saaret Saksalta, ja vuonna 1919 Japani sai luvan pitää ne hallussaan Kansainliiton mandaattialueena. Yhdysvallat miehitti alueen toisessa maailmasodassa, minkä jälkeen siitä muodostettiin vuonna 1947 Yhdysvaltojen valvoma YK:n huoltohallintoalue. Mikronesian federaatio on itsenäistynyt 3. marraskuuta 1986 ja Palau 1. lokakuuta 1994.

Karoliinien saarilla elää paljon endeemisiä eliölajeja, joita ei tavata missään muualla maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karoliinit Wikimedia Commonsissa
# Bloomsbury Publishing

**Bloomsbury Publishing** on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva kirjankustantamo. *Harry Potter* -kirjat ovat tunnetuimpia sen kustantamista kirjoista.

Kustantamon perusti vuonna 1986 aikaisemmin alalla työskennellyt Nigel Newton. Yhtiö kirjautui Englannin yritysrekisteriin vuonna 1995, jolloin sen arvo oli 5,5 miljoonaa puntaa. Kustantamo laajeni myös Amerikkaan ja muualle maailmaan. Vuonna 1999 Bloomsburyn tulot nousivat räjähdysmäisesti ensimmäisten *Harry Potter* -kirjojen myötä.*lähde?* Sittemmin yritys on hankkinut muita kustantamoja omistukseensa.

## Aiheesta muualla

* Bloomsbury Homepage
* Bloomsbury Investor relations website
* Bloomsbury Online Library (Arkistoitu – Internet Archive)
# Kanaalisaarten miehitys toisessa maailmansodassa

Saksalaisten rakentama linnoitus Jerseyn saarella
**Kanaalisaarten miehityksellä toisessa maailmansodassa** tarkoitetaan Saksan toisessa maailmansodassa suorittamaa Englannin kanaalissa sijaitsevien Kanaalisaarten miehitystä.

Saksan kukistettua Ranskan kävi brittien asema saarilla toivottomaksi, joten sotavoimat poistettiin niiltä. Saksalaiset pommittivat Jerseyn pääkaupunkia Saint Helieriä 28. kesäkuuta 1940 tietämättä brittijoukkojen poistumisesta. 1. heinäkuuta saksalaiset pudottivat saarille antautumisvaatimuksia ja ensimmäiset joukot nousivat maihin Jerseylle. Saksan propaganda julisti Britteinsaarten valtauksen alkaneen. Aluksi saksalaisten hallinto oli suhteellisen lempeätä, mutta otteet alkoivat sodan jatkuessa koventua ja ruoka käydä vähiin. Saaret vapautettiin 9. toukokuuta 1945 eli Saksan antautumista seuranneena päivänä.

## Katso myös

* Taistelu Britanniasta

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanaalisaarien toisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia Wikimedia Commonsissa
# Suverenismi

**Suverenismi** tarkoittaa kansallisvaltion ja sen suvereniteetin ja rajojen merkityksen korostamista sekä uusliberaalin globalismin uhan torjumista.

Euroopan unionissa suverenismi on tarkoittanut 2010-luvun lopulta alkaen pyrkimystä palauttaa EU:n politiikkoja jäsenmaihin eli siirtää kotimaata koskevia asioita maan omaan hallintaan. Suverenismiin kuuluu myös Euroopan unionin arvostelua sisältä käsin esimerkiksi EU:n insituutioiden ja eliitin legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden puutteesta. Suverenistit eivät kuitenkaan tavoittele kotimaansa eroa Euroopan unionista, eivätkä he ole euroskeptikkojen tapaan yleisesti EU-vastaisia.

Suverenismia on esiintynyt niin oikeistolaisissa kuin vasemmistolaisissakin kansallisimielisissä puolueissa ja liikkeissä. Euroopassa nimitystä on alkanut käyttää itsestään laitaoikeisto. Suurten eurooppalaisten oikeistopuolueiden johtajista suverenisteja ovat esimerkiksi Unkarin Viktor Orbán ja Ranskan Marine Le Pen sekä Italian Giorgia Meloni. He asettavat oman maansa kansallisen edun ensisijaiseen asemaan kansainvälisissä instituutioissa, kannattavat tiukkaa siirtolaispolitiikkaa sekä puolustavat perinteistä eurooppalaista ja kristillistä arvomaailmaa. Suverenistien kansallismielisyys on sisäänpäin katsovaa ja puolustuksellista, eikä siihen kuulu laajenemispyrkimyksiä.

Unkarissa Viktor Orbánin hallitus on laatinut 2020-luvulla lain kansallisen suvereniteetin puolustamisesta ja perustanut sen pohjalta itsemääräämisoikeuden puolustamisviraston. Virasto muun muassa tutkii järjestöjä, joiden epäillään ulkomaisen rahoituksen avulla vaikuttavan Unkarin vaalituloksiin tai äänestäjien tahtoon.

## Lähteet
# ANZUS

| ANZUS |
| --- |
|  Jäsenvaltiot |
| Perustettu | 1. syyskuuta 1951 |
| Tyyppi | sotilasliitto |
| Jäsenet |  Australia  Uusi-Seelanti  Yhdysvallat |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Australia, New Zealand, United States Security Treaty** eli **ANZUS** on Australian ja Yhdysvaltain, sekä erikseen Australian ja Uuden-Seelannin välinen sotilasliitto. Sopimus solmittiin alun perin näiden maiden välillä vuonna 1951.

Sopimus oli kylmän sodan tuote. Yhdysvallat pyrki 1950-luvulla normalisoimaan suhteensa miehitettyyn Japaniin Korean sodan ollessa käynnissä. Australia ja Uusi-Seelanti olivat kuitenkin haluttomia pysyvään rauhansopimukseen, joka sallisi niitä toisessa maailmansodassa uhanneen Japanin aseistautua uudelleen. Maat suostuivat vasta Yhdysvaltain luvattua niille turvatakuut.

Sopimus solmittiin San Franciscossa 1. syyskuuta 1951 ja se tuli voimaan 29. huhtikuuta 1952.

Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat ajautuivat välirikkoon 1984 Yhdysvaltain ydinaseita kantavien alusten vierailtua Uuden-Seelannin satamissa. Uusi-Seelanti halusi kieltää ydinaseita kantavien tai ydinkäyttöisten alusten vierailut Ranskan Tyynenmeren ydinkokeiden jälkitunnelmissa, mutta Yhdysvallat ei suostunut ilmoittamaan, millä sen aluksista oli ydinaseita. Helmikuussa 1985 Uusi-Seelanti kielsi ohjushävittäjä *USS Buchananin* vierailun, jonka jälkeen Yhdysvallat sanoutui irti velvoitteistaan Uutta-Seelantia kohtaan.

ANZUSilla ei ole pysyvää komentorakennetta tai sille alistettuja joukkoja.

## Lähteet

*
# Ypsilon

|  |
| --- |
|  |
| Kreikkalainen kirjaimisto |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Α α alfa | Β β beeta | Γ γ gamma |
| Δ δ delta | Ε ε epsilon | Ζ ζ zeeta |
| Η η eeta | Θ θ theeta | Ι ι ioota |
| Κ κ kappa | Λ λ lambda | Μ μ myy |
| Ν ν nyy | Ξ ξ ksii | Ο ο omikron |
| Π π pii | Ρ ρ rhoo | Σ σ ς sigma |
| Τ τ tau | Υ υ ypsilon | Φ φ fii |
| Χ χ khii | Ψ ψ psii | Ω ω oomega |
| Käytöstä poistuneet: |
| Ϝ ϝ digamma | Ϛ ϛ stigma | Ͱ ͱ heeta |
| Ϻ ϻ san | Ϙ ϙ koppa | Ͳ ͳ sampii |
|  | Ϸ ϸ shoo |  |

 |
| Infobox OK |

**Ypsilon** (isona kirjaimena **Υ**, pienenä **υ**, kreik. ύψιλον) on kreikkalaisen kirjaimiston 20. kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa lyhyt [y] tai pitkä [y:], kun taas nykykreikassa se äännetään [i]. Kreikkalaisissa numeroissa ypsilonin lukuarvo on 400.

Latinalaisessa kirjaimistossa ypsilonia vastaa kirjain Y/y ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Ү/ү. Suomen kieleen ypsilon translitteroidaan muinaiskreikasta *y* tai *ȳ* ja nykykreikasta *y*.

## Muoto ja sen historia

Ypsilon on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*vav*) samoin kuin digamma. Ypsilon oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sen muoto oli niissä suhteellisen yhtenevä. Yleisimmässä muodossa oli alun perin pystyviiva, josta haarautui ylöspäin osoittanut viiva. Joissakin paikallisissa kirjaimistoissa, kuten Fokiin, Aiginan, Megaran, Aitolian ja Epeiroksen sekä eräiden Vähän-Aasian siirtokuntien kirjaimistoissa, ypsilon muistutti kuitenkin nykyistä V-kirjainta latinalaisessa aakkostossa. Myöhemmin kirjain kehittyi nykyiseen muotoonsa.

Epigrafisissa lähteissä ypsilonista esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ypsilon Wikimedia Commonsissa
# Palamedes

**Palamedes** (m.kreik. Παλαμήδης, *Palamēdēs*) oli kreikkalaisessa mytologiassa Euboian kuninkaan Nauplioksen poika, jonka äidiksi mainitaan joko Klymene, Hesione tai Filyra. Hänen ansiokseen luetaan laskutaidon, valuutan, painomittojen, nopan, shakin edeltäjän *pessoin*, kiekonheiton, majakoiden, sotilasarvojen ja neljän uuden kirjaimen lisääminen kreikkalaisiin aakkosiin. Palamedes tuomittiin juonittelujen tuloksena petturina kuolemaan Troijan sodan aikana.

Yleisimmän arvion mukaan Palamedeen kohtaloon oli syynä hänen ajautumisensa Odysseuksen vihan kohteeksi. Troijan sodan sytyttyä Palamedes saapui Odysseuksen luokse muistuttamaan tätä valasta, jonka tämä oli antanut Helenan kilpakosinnan aikana. Odysseus ei kuitenkaan ollut halukas osallistumaan sotaan, vaan esitti mielenvikaista kyntäen peltoaan härän ja hevosen vetämällä auralla. Palamedes kuitenkin näki tämän esityksen läpi, ja sieppasi Telemakhoksen, Odysseuksen pojan, ja asetti tämän auran eteen – tai joidenkin muunnelmien mukaan uhkasi surmata tämän miekallaan, jolloin Odysseuksen oli pakko lopettaa teeskentelynsä ja suostua osallistumaan sotaretkeen. Toisen version mukaan hän ajautui julkiseen sanaharkkaan Odysseuksen kanssa taivaankappaleiden ennusmerkeistä, jolloin Odysseus raivostui Palamedeelle tämän Ithakaa koskevista kommenteista.

Palamedeen kuolemasta on myös useita eri muunnelmia. Joskus Odysseuksen on väitetty juonineen Palamedesta vastaan Agamemnonin ja joskus Diomedeen kanssa, mutta useimmiten Odysseus yksin on mainittu syylliseksi. Odysseus järjesti kirjeen, jonka Priamos olisi lähettänyt Palamedeelle, ja lisäksi hautasi pussillisen kultaa Palamedeen telttaan. Agamemnoksen löydettyä leiriin jätetyn kirjeen kulta kaivettiin maasta ylös, ja Agamemnon antoi Palamedeen kivitettäväksi. Kivityksessäkin hän osoitti urheutta pitämällä päänsä pystyssä ja ilmoittamalla säälivänsä totuutta, joka oli kuollut jo ennen häntä.

Yhdessä versioissa Odysseus ja Diomedes väittivät Palamedeelle löytäneensä aarteen kaivosta, ja kun tämä suostui pahaa-aavistamattomana laskeutumaan kaivoon, nämä kivittivät hänet kaivon pohjalle kuoliaaksi. Toisessa muunnelmassa heidän väitetään tehneen surmatyönsä hukuttamalla Palamedeen tämän ollessa kalastamassa. Toisaalta hänen kerrotaan olleen suuri sankari sodassa, ja saaneen surmansa Pariin niskaan ampumasta nuolesta. Agamemnon järjesti hänelle suuret hautajaiset.

Palamedeen isä, Nauplios, kosti poikansa epäoikeudenmukaisena pitämänsä kohtalon kreikkalaisille monin tavoin. Hänen kerrotaan saaneen sotapäälliköiden puolisoiden pettämään miehiään valheellisten kirjeiden avulla, ja kun kreikkalaiset olivat palaamassa sodasta laivoillaan, harhauttaneen monet näistä merkkitulilla haaksirikkoon ja kuolemaansa Euboian rannikolle.

Homeros ei mainitse Palamedesta kirjoituksissaan. Filostratos kirjoittikin teoksessaan *Apollonios Tyanalaisen elämä* Palamedeella olleen kaksi katkeraa vihollista: Odysseus, joka juoni kansan kivittämään hänet kuoliaaksi, ja Homeros, joka kielsi häneltä paikan eepoksessaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palamedes Wikimedia Commonsissa
# Thronion (Illyria)

| Thronion |
| --- |
| Θρόνιον |
| Valtio | Albania |
| Paikkakunta | ?, Vlorë (?) |
| Historia |
| Tyyppi | kaupunki |
| Kulttuuri | antiikki |
| Alue | Abantis, Illyria |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Thronion** (m.kreik. Θρόνιον, lat. *Thronium*) oli antiikin aikainen kaupunki Illyriassa nykyisen Albanian alueella. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tiedetä, mutta se sijaitsi jossakin päin Abantista eli abanttien aluetta. Sen arvellaan sijainneen kaakkoon Apolloniasta, mahdollisesti lähellä Amantiaa.

Thronionin kerrottiin olleen Euboialta tulleiden abanttien ja Opuntian Lokriin Thronionin asukkaiden Troijan sodan jälkeen perustama. Apollonialaiset valtasivat Thronionin jo varhain ja sen alue liitettiin heidän kaupunkiinsa. Tämä käy ilmi piirtokirjoituksesta, joka oli kirjoitettu apollonialaisten Olympiaan omistamaan votiivilahjaan. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä *Thronios* (Θρόνιος), *Thronitēs* (Θρονίτης) ja *Thronieus* (Θρονιεύς). Amantia saattoi korvata Thronionin.

## Lähteet