# Kansainvälinen olympiakomitea

| Kansainvälinen olympiakomitea |
| --- |
| * International Olympic Committee
* Comité international olympique
 |
|  |
|  KOK:n pääkonttori Lausannessa. |
| Tyyppi | urheilujärjestö |
| Toimialue | kansainvälinen |
| Lyhenne | KOK |
| Perustettu | 23. kesäkuuta 1894 |
| Päämaja | Olympiatalo |
| Sijainti |  Lausanne, Sveitsi |
| Presidentti | Kirsty Coventry |
| Varapresidentti | * Ng Ser Miang
* Jon Coates
* Nicole Hoevertsz
* Juan Antonio Samaranch Salisachs
 |
| Johtaja | Christophe De Kepper |
| Jäsenet | 107 jäsentä 41 kunniajäsentä 206 kansallista olympiakomiteaa |
| Aiheesta muualla |
| Sivusto |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Kansainvälinen olympiakomitea** (**KOK**) on suurin ja vaikutusvaltaisin urheilun kattojärjestöistä. KOK:n johdolla järjestetään joka neljäs vuosi kesä- ja talviolympialaiset, ja se päättää niiden pitopaikat. KOK:n perusti paroni Pierre de Coubertin vuonna 1894 herättääkseen antiikin Kreikassa järjestettyjen Olympian kisojen perinteen uudelleen henkiin. Nykyinen KOK:n puheenjohtaja on zimbabwelainen Kirsty Coventry, jonka toimikausi alkoi kesäkuussa 2025.

## Organisaatio

KOK:n päämaja sijaitsee Lausannessa, Sveitsissä. KOK:n puheenjohtaja valitaan salaisessa äänestyksessä, ja hänen toimikautensa on kahdeksan vuotta, sekä mahdollinen neljän vuoden jatkokausi. KOK:n johtokuntaan kuuluu 15 jäsentä: puheenjohtaja, neljä varapuheenjohtajaa ja 10 jäsentä. Varapuheenjohtajien toimikausi on neljä vuotta. KOK:lla on nykyisin enintään 115 henkilöjäsentä. Vuoden 1999 jälkeen valittujen jäsenten yläikäraja on 70 vuotta.

## Tehtävät

KOK:n missio ja säännöt määritellään olympialaisessa peruskirjassa. KOK on nimennyt tehtävikseen:

* Urheilun etiikan, reilun pelin ja väkivallattomuuden edistäminen
* Nuorison kasvattaminen urheilun kautta
* Urheilukilpailujen järjestämisen, kehityksen ja koordinoinnin tukeminen
* Olympiakisojen säännöllinen järjestäminen
* Urheilun aseman korostaminen rauhan ja ihmisyyden palveluksessa
* Olympialiikkeen vahvistaminen ja sen itsenäisyyden tukeminen
* Olympialiikkeeseen vaikuttavan syrjinnän torjuminen
* Naisten urheilun ja tasa-arvon tukeminen
* Dopingin vastaisen taistelun johtaminen
* Urheilijoiden terveyden suojeleminen
* Urheilun poliittisen tai kaupallisen hyväksikäytön torjuminen
* Urheilujärjestöjen ja viranomaisten tukeminen urheilijoiden tulevaisuuden turvaamisessa
* Urheilun tukeminen kaikkien harrastukseksi
* Ympäristönsuojelun ja urheilun, etenkin olympialaisten, kestävän kehityksen varmistaminen
* Olympiakisojen järjestäjämaiden ja -kaupunkien olympiaperinnön edistäminen
* Urheilun ja kulttuurin yhteistyön tukeminen
* Kansainvälisen olympia-akatemian (IOA) ja muiden olympiakasvatusjärjestöjen tukeminen.

## Historia

Kansainvälisen olympiakomitean jäsenet Pariisissa 1896.
KOK perustettiin ranskalaisen paroni Pierre de Coubertinin johdolla vuonna 1894 Pariisissa amatööriurheilukonferenssin yhteydessä. Perustamiskokoukseen osallistui 79 edustajaa 13 maasta. KOK:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin kokouksessa kreikkalainen kirjailija Dimítrios Vikélas, ja de Coubertin valittiin pääsihteeriksi. Kaksi vuotta myöhemmin de Coubertin valittiin KOK:n puheenjohtajaksi, missä virassa hän toimi vuoteen 1925 saakka.

Vuonna 1924 KOK alkoi järjestää talviolympiakisoja, ja de Coubertinin väistyttyä myös naisten lajit saivat entistä suuremman jalansijan olympialaisten ohjelmassa. Vielä Avery Brundagen puheenjohtajuuden aikana (1952–1972) KOK piti tiukasti kiinni olympialaisten amatööriaatteesta, ja ammattiurheilijoilta oli kisoihin pääsy kielletty. Vasta Juan Antonio Samaranchin kaudella ja etenkin Los Angelesin olympialaisista 1984 lähtien ovat kaupallisuus ja ammattiurheilu tulleet osaksi olympialiikettä, minkä ansiosta KOK:n talous on nykyisin hyvässä kunnossa.

## Kritiikki

KOK:ta on moitittu muun muassa korruptiosta etenkin järjestäjämaiden valinnassa, leväperäisestä suhtautumisesta Venäjän valtiojohtoiseen dopingiin, välinpitämättömyydestä kaksien kisojen järjestäjämaa Kiinan ihmisoikeusloukkauksiin ja Venäjän myötäilystä Ukrainan sodassa.

## Puheenjohtajat

KOK:n ruotsalainen puheenjohtaja Sigfrid Edström Helsingin vuoden 1952 kesäolympialaisten avajaisissa. Vasemmalla silloinen suomalainen KOK-edustaja ja Helsingin olympialaisten järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Erik von Frenckell ja oikealla Helsingin kaupunginjohtaja Eero Rydman.
*Pääartikkeli: Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja*

| Puheenjohtaja | virka-aika | Maa |
| --- | --- | --- |
| Demetrius Vikelas | 1894–1896 |  Kreikka |
| Pierre de Coubertin | 1896–1925 |  Ranska |
| Henri de Baillet-Latour | 1925–1942 |  Belgia |
| Sigfrid Edström | 1946–1952 |  Ruotsi |
| Avery Brundage | 1952–1972 |  Yhdysvallat |
|  Michael Morris, paroni Killanin | 1972–1980 |  Irlanti |
| Juan Antonio Samaranch | 1980–2001 |  Espanja |
| Jacques Rogge | 2001–2013 |  Belgia |
| Thomas Bach | 2013–2025 |  Saksa |
| Kirsty Coventry | 2025– |  Zimbabwe |

## Konferenssit

### Kokoukset

| Järjestys | Isäntäpaikka | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Pariisi, Ranska | 1894 |
| 2. |  Le Havre, Ranska | 1897 |
| 3. |  Bryssel, Belgia | 1905 |
| 4. |  Pariisi, Ranska | 1906 |
| 5. |  Lausanne, Sveitsi | 1913 |
| 6. |  Pariisi, Ranska | 1914 |
| 7. |  Lausanne, Sveitsi | 1921 |
| 8. |  Praha, Tšekkoslovakia | 1925 |
| 9. |  Berliini, Saksa | 1930 |
| 10. |  Varna, Bulgaria | 1973 |
| 11. |  Baden-Baden, Länsi-Saksa | 1981 |
| 12. |  Pariisi, Ranska | 1994 |
| 13. |  Kööpenhamina, Tanska | 2009 |

### Komitean kokoukset

| Järjestys | Isäntäpaikka | Vuosi | Toiminta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Pariisi, Ranska | 1894 | Ateena, Kreikka valittiin vuoden 1896 kesäolympiakisakaupungiksi. Pariisi, Ranska valittiin vuoden 1900 kesäolympiakisakaupungiksi. |
| 2. |  Ateena, Kreikka | 1896 |
| 3. |  Le Havre, Ranska | 1897 |  |
| 4. |  Pariisi, Ranska | 1901 |
St. Louis, Yhdysvallat valittiin vuoden 1904 kesäolympiakisakaupungiksi. |
| 5. |  Pariisi, Ranska | 1901 |
| 6. |  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 1904 | Lontoo, Iso-Britannia valittiin vuoden 1908 kesäolympiakisakaupungiksi. |
| 7. |  Bryssel, Belgia | 1905 |  |
| 8. |  Ateena, Kreikka | 1906 |
| 9. |  Haag, Alankomaat | 1906 |
| 10. |  Berliini, Saksa | 1909 | Tukholma, Ruotsi valittiin vuoden 1912 kesäolympiakisakaupungiksi. |
| 11. |  Luxemburg, Luxemburg | 1910 |
| 12. |  Budapest, Itävalta-Unkari | 1911 |
| 13. |  Basel, Sveitsi | 1912 |  |
| 14. |  Tukholma, Ruotsi | 1912 | Berliini, Saksa sai vuoden 1916 kesäkisat (ei pidetty). |
| 15. |  Lausanne, Sveitsi | 1913 |  |
| 16. |  Pariisi, Ranska | 1914 |  |
| 17. |  Lausanne, Sveitsi | 1919 | Antwerpen, Belgia sai vuoden 1920 kesäkisat. |
| 18. |  Antwerpen, Belgia | 1920 |  |
| 19. |  Lausanne, Sveitsi | 1921 | Chamonix, Ranska sai vuoden 1924 talvikisat. Pariisi, Ranska sai vuoden 1924 kesäkisat. Amsterdam, Alankomaat sai vuoden 1928 kesäkisat. |
| 20. |  Pariisi, Ranska | 1922 |  |
| 21. |  Rooma, Italia | 1923 | Los Angeles, Yhdysvallat sai vuoden 1932 kesäkisat. |
| 22. |  Pariisi, Ranska | 1924 |  |
| 23. |  Praha, Tšekkoslovakia | 1925 |  |
| 24. |  Lissabon, Portugali | 1926 |  |
| 25. |  Monaco | 1927 |  |
| 26. |  Amsterdam, Alankomaat | 1928 |  |
| 27. |  Lausanne, Sveitsi | 1929 | Lake Placid, Yhdysvallat sai vuoden 1932 talvikisat. |
| 28. |  Berliini, Saksa | 1930 |  |
| 29. |  Barcelona, Espanja | 1931 | Berliini, Saksa sai vuoden 1936 kesäkisat. |
| 30. |  Los Angeles, Yhdysvallat | 1932 |
| 31. |  Wien, Itävalta | 1933 | Garmisch-Partenkirchen, Saksa sai vuoden 1936 talvikisat. |
| 32. |  Ateena, Kreikka | 1934 |
| 33. |  Oslo, Norja | 1935 |
| 34. |  Garmisch-Partenkirchen, Saksa | 1936 |
| 35. |  Berliini, Saksa | 1936 | Tokio, Japani sai vuoden 1940 kesäkisat (ei pidetty). |
| 36. |  Varsova, Puola | 1937 | Sapporo, Japani sai vuoden 1940 kesäkisat mutta luopui niistä. Kisat myönnettiin Helsingille, Suomelle (ei pidetty). |
| 37. |  Kairo, Egypti | 1938 |
| 38. |  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 1939 | Cortina d'Ampezzo, Italia sai vuoden 1944 talvikisat. Lontoo, Iso-Britannia sai vuoden 1944 kesäkisat (ei pidetty). |
| 39. |  Lausanne, Sveitsi | 1946 | St. Moritz, Sveitsi sai vuoden 1948 talvikisat. Lontoo, Iso-Britannia sai vuoden 1948 kesäkisat. |
| 40. |  Tukholma, Ruotsi | 1947 |
| 41. |  St. Moritz, Sveitsi | 1948 |
| 42. |  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 1948 |
| 43. |  Rooma, Italia | 1949 | Cortina d'Ampezzo, Italia sai vuoden 1956 talvikisat. Melbourne, Australia sai vuoden 1956 kesäkisat. |
| 44. |  Kööpenhamina, Tanska | 1950 |  |
| 45. |  Wien, Itävalta | 1951 |  |
| 46. |  Oslo, Norja | 1952 | Avery Brundage valittiin KOK:n puheenjohtajaksi. |
| 47. |  Helsinki, Suomi | 1952 |  |
| 48. |  México, Meksiko | 1953 |  |
| 49. |  Ateena, Kreikka | 1954 |
| 50. |  Pariisi, Ranska | 1955 | Squaw Valley, Yhdysvallat sai vuoden 1960 talvikisat. Rooma, Italia sai vuoden 1960 kesäkisat. |
| 51. |  Cortina d'Ampezzo, Italia | 1956 |  |
| 52. |  Melbourne, Australia | 1957 |
| 53. |  Varna, Bulgaria | 1957 |
| 54. |  Tokio, Japani | 1958 |  |
| 55. |  München, Länsi-Saksa | 1959 | Innsbruck, Itävalta sai vuoden 1964 talvikisat. Tokio, Japani sai vuoden 1964 kesäkisat. |
| 56. |  Los Angeles, Yhdysvallat | 1960 |  |
| 57. |  Rooma, Italia | 1960 |  |
| 58. |  Ateena, Kreikka | 1961 |  |
| 59. |  Moskova, Neuvostoliitto | 1962 |  |
| 60. |  Baden-Baden, Länsi-Saksa | 1963 | México, Meksiko sai vuoden 1968 kesäkisat. |
| 61. |  Innsbruck, Itävalta | 1964 | Grenoble, Ranska sai vuoden 1968 talvikisat. |
| 62. |  Tokio, Japani | 1965 |  |
| 63. |  Madrid, Espanja | 1966 |  |
| 64. |  Rooma, Italia | 1966 |  |
| 65. |  Teheran, Iran | 1967 |  |
| 66. |  Grenoble, Ranska | 1968 |  |
| 67. |  México, Meksiko | 1968 |  |
| 68. |  Varsova, Puola | 1969 |  |
| 69. |  Amsterdam, Alankomaat | 1970 | Denver, Yhdysvallat valittiin vuoden 1976 talvikisakaupungiksi, mutta se vetäytyi isännyydestä taloudellisiin syihin vedoten, ja Innsbruck, Itävalta sai kisat. Montréal, Kanada sai vuoden 1976 kesäkisat. |
| 70. |  Amsterdam, Alankomaat | 1970 |  |
| 71. |  Luxemburg, Luxemburg | 1971 |  |
| 72. |  Tokio, Japani | 1972 |  |
| 73. |  München, Länsi-Saksa | 1972 | Lordi Killanin valittiin KOK:n puheenjohtajaksi. |
| 74. |  Varna, Bulgaria | 1973 |  |
| 75. |  Wien, Itävalta | 1974 |  |
| 76. |  Lausanne, Sveitsi | 1975 |  |
| 77. |  Innsbruck, Itävalta | 1976 |  |
| 78. |  Montréal, Kanada | 1976 |  |
| 79. |  Praha, Tšekkoslovakia | 1977 |  |
| 80. |  Ateena, Kreikka | 1978 | Sarajevo, Jugoslavia sai vuoden 1984 talvikisat, Los Angeles, Yhdysvallat sai vuoden 1984 kesäkisat. |
| 81. |  Montevideo, Uruguay | 1979 |  |
| 82. |  Lake Placid, Yhdysvallat | 1980 |  |
| 83. |  Moskova, Neuvostoliitto | 1980 | Juan Antonio Samaranch valittiin KOK:n puheenjohtajaksi. |
| 84. |  Baden-Baden, Länsi-Saksa | 1981 | Calgary, Kanada sai vuoden 1988 talvikisat. Soul, Etelä-Korea sai vuoden 1988 kesäkisat. |
| 85. |  Rooma, Italia | 1982 |  |
| 86. |  New Delhi, Intia | 1983 |  |
| 87. |  Sarajevo, Jugoslavia | 1984 |  |
| 88. |  Los Angeles, Yhdysvallat | 1984 |  |
| 89. |  Lausanne, Sveitsi | 1984 |  |
| 90. |  Länsi-Berliini, Länsi-Saksa | 1985 |  |
| 91. |  Lausanne, Sveitsi | 1986 | Barcelona, Espanja sai vuoden 1992 kesäkisat. Albertville, Ranska sai vuoden 1992 talvikisat. |
| 92. |  Istanbul, Turkki | 1986 |  |
| 93. |  Calgary, Kanada | 1988 |  |
| 94. |  Soul, Etelä-Korea | 1988 | Lillehammer, Norja sai vuoden 1994 talvikisat. |
| 95. |  San Juan, Puerto Rico, Yhdysvallat | 1989 |  |
| 96. |  Tokio, Japani | 1990 | Atlanta, Yhdysvallat sai vuoden 1996 kesäkisat. |
| 97. |  Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta | 1991 | Nagano, Japani sai vuoden 1998 talvikisat. |
| 98. |  Albertville, Ranska | 1992 |  |
| 99. |  Barcelona, Espanja | 1992 |  |
| 100. |  Lausanne, Sveitsi | 1993 |  |
| 101. |  Monte Carlo, Monaco | 1993 | Sydney, Australia sai vuoden 2000 kesäkisat. |
| 102. |  Lillehammer, Norja | 1994 |  |
| 103. |  Pariisi, Ranska | 1994 |  |
| 104. |  Budapest, Unkari | 1995 | Salt Lake City, Yhdysvallat sai vuoden 2002 talvikisat. |
| 105. |  Atlanta, Yhdysvallat | 1996 |  |
| 106. |  Lausanne, Sveitsi | 1997 | Ateena, Kreikka sai vuoden 2004 kesäkisat. |
| 107. |  Nagano, Japani | 1998 |  |
| 108. |  Lausanne, Sveitsi | 1999 |  |
| 109. |  Soul, Etelä-Korea | 1999 | Torino, Italia sai vuoden 2006 talvikisat. |
| 110. |  Lausanne, Sveitsi | 1999 |  |
| 111. |  Sydney, Australia | 2000 |  |
| 112. |  Moskova, Venäjä | 2001 | Peking, Kiina sai vuoden 2008 kesäkisat. Jacques Rogge valittiin KOK:n puheenjohtajaksi. |
| 113. |  Salt Lake City, Yhdysvallat | 2002 |  |
| 114. |  México, Meksiko | 2002 |  |
| 115. |  Praha, Tšekki | 2003 | Vancouver, Kanada sai vuoden 2010 talvikisat. |
| 116. |  Ateena, Kreikka | 2004 |  |
| 117. |  Singapore | 2005 | Lontoo, Iso-Britannia sai vuoden 2012 kesäkisat. |
| 118. |  Torino, Italia | 2006 |  |
| 119. |  Guatemala, Guatemala | 2007 | Sotši, Venäjä sai vuoden 2014 talvikisat. |
| 120. |  Peking, Kiina | 2008 |  |
| 121. |  Kööpenhamina, Tanska | 2009 | Rio de Janeiro, Brasilia sai vuoden 2016 kesäkisat. |
| 122. |  Vancouver, Kanada | 2010 | Nanjing, Kiina sai vuoden 2014 nuorten kesäkisat |
| 123. |  Durban, Etelä-Afrikka | 2011 | Pyeongchang, Etelä-Korea sai vuoden 2018 talvikisat. |
| 124. |  Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 2012 |  |
| 125. |  Buenos Aires, Argentiina | 2013 | Tokio, Japani sai vuoden 2020 kesäkisat. Thomas Bach valittiin KOK:n puheenjohtajaksi. |
| 126. |  Sotši, Venäjä | 2014 |  |
| 127. |  Kuala Lumpur, Malesia | 2015 | Peking, Kiina sai vuoden 2022 talvikisat. Lausanne, Sveitsi sai vuoden 2020 nuorten talvikisat |
| 128. |  Rio de Janeiro, Brasilia | 2016 |  |
| 129. |  | 2017 | Kesäolympialaisten 2024 pitopaikka päätetään. |
| 130. |  Pyeongchang, Etelä-Korea | 2018 |  |
| 131. |  | 2019 | Talviolympialaisten 2026 pitopaikka päätetään. |
| 132. |  Tokio, Japani | 2020 |  |
| 133. |  | 2021 | Kesäolympialaisten 2028 pitopaikka päätetään. |
| 134. |  Peking, Kiina | 2022 |  |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
* Helge Nygrén – Markku Siukonen: Suuri Olympiateos 1, Oy Scandia kirjat Ab, Jyväskylä, 1978, s. 51–81.