Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Uskonto Djiboutissa

Uskontokuntiin kuuluminen Djiboutissa

  Islam (97,7 %)  Kristinusko (1,1 %)  Muut (1,2 %)

Tämä artikkeli käsittelee **Djiboutin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**. Djiboutin suurin uskonto on islam, jota tunnustaa suurin osa väestöstä. Muslimien osuus väestöstä oli 97,7 prosenttia. Toiseksi suurin uskonto on kristinusko, johon kuuluu 1,1 prosenttia väestöstä.

## Islam

Al Sadan moskeija Djiboutin kaupungissa 1940-luvulla.
Suurin osa Djiboutin väestöstä harjoittaa islaminuskoa ja enemmistö tästä ryhmästä on sunneja. Djiboutin kansalaisia pidetään virallisesti muslimeina, mikäli he eivät erityisesti tunnustaudu muuhun uskontoon.

## Kristinusko

Kristinusko on Djiboutin pieni uskonnollinen vähemmistöryhmä. Djiboutin kristityt ovat roomalaiskatolisia, protestantteja, koptikristityjä, etiopian ortodokseja, itäisiä ortodokseja tai Jehovan todistajia. Usein ulkomailla syntyneet djiboutilaiset ovat näiden uskontokuntien jäseniä.

## Lähteet
# Uskonto Guineassa

<div style="border:solid transparent;background-color:initial;position:absolute;width:125px;line-height:0;

Uskontokuntiin kuuluminen Guineassa (2018)

  Islam (85,2 %)  Kristinusko (13,4 %)  Animismi (0,2 %)  Muut (1,2 %)

Tämä artikkeli käsittelee **Guinean uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**. Guinean suurin uskonto on islam. Muslimien osuus väestöstä oli 85,2 prosenttia vuonna 2012. Toiseksi suurin uskonto on kristinusko.

## Islam

Islam on Guinean suurin uskonnollinen ryhmä. Suurin osa muslimeista on sunneja. Guineassa on myös suhteellisesti pieni šiialainen ryhmä, mutta heidän osuutensa on kasvussa. Islam on demografisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti maan hallitseva uskonto. Muslimit muodostavat enemmistön maan jokaisella neljällä suuralueella.

Osallistuminen jumalanpalveluksiin ja rituaaleihin on korkea, koska perinteiset kulttuuriset rituaalit liittyvät usein läheisesti uskonnollisiin käytäntöihin. Arivoiden mukaan yli 70 prosenttia muslimeista harjoittaa uskoaan säännöllisesti.

## Kristinusko

*Pääartikkeli: Kristinusko Guineassa*
Kristinusko on Guinean toiseksi suurin uskonnollinen ryhmä. Kristillisiin ryhmiin kuuluvat roomalaiskatoliset, anglikaanit, baptistit, Jehovan todistajat, adventistit ja muut pienemmät evankeliset ryhmät. Kristittyjä on eniten Conakryssa, etelässä ja itäisellä metsäalueella. Krisittyjä asuu myös kaikissa suurissa kaupungeissa paitsi Fouta Djallonin metsäalueella.

## Muut uskonnot

Guineassa on pieni bahá'i-yhteisö. Ulkomaalaisyhteisössä on pieni määrä hinduja, buddhalaisia ​​ja perinteisten kiinalaisten uskontojen harjoittajia. Perinteiset alkuperäiskansojen uskonnolliset uskomukset ovat yleisimpiä metsäalueella. Jotkut muslimit ja kristityt sisällyttävät perinteisiä alkuperäiskansojen uskomuksia ja rituaaleja uskonnollisiin käytäntöihinsä.

## Lähteet
# Uskonto Malawissa

Uskontokuntiin kuuluminen Malawissa (2018)

  Protestantismi (33,5 %)  Katolinen kirkko (17,2 %)  Muu kristinusko (26,6 %)  Islam (13,8 %)  Perinteiset uskonnot (1,1 %)  Muut (5,6 %)  Uskonnottomat (2,2 %)

Tämä artikkeli käsittelee **Malawin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä**. Malawin suurin uskonto on kristinusko. 77,3 prosenttia väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkokuntiin. Suurimpia uskonnollisia vähemmistöjä ovat animismi ja islam.

## Kristinusko

*Pääartikkeli: Kristinusko Malawissa*
Suurin osa maan väestöstä on kristittyjä. Suurimmat kristilliset suuntaukset ovat roomalaiskatolisuus ja presbyteerisyys. Pienempiä kristillisiä suuntauksia ovat anglikaanit, baptistit, evankeliset ja adventistit.

## Islam

Malawin suurin vähemmistöuskonto on islam. Muslimivähemmistö on huomattava, noin 13 prosenttia väestöstä. Valtaosa muslimeista on sunnalaisia.

## Muut uskonnot

Muihin Malawin uskonnolisiin vähemmistöihin lukeutuvat hindut ja bahai-uskolaiset. Lisäksi maassa on pieniä määriä rastafareja ja juutalaisia.

## Lähteet
# Uskonto Bruneissa

**Brunein** merkittävin uskonto on islam, johon CIA World Factbookin mukaan kuului 78,8% väestöstä vuonna 2011. Se on myös maan virallinen uskonto. Kristittyjä oli 8,7%, buddhalaisia 7,8% ja muita uskontoja, muun muassa luonnonuskontoja, kannatti 4,7%.

Ihmisten etninen tausta vaikuttaa merkittävästi siihen, mitä uskontokuntaa he edustavat. Vuoden 2016 virallisten tilastojen mukaan väestöstä oli etnisesti malaijeja 66%, ja valtio olettaa näiden kaikkien olevan muslimeja. Kiinalaisia on noin 10% väestöstä osan heistä ollessa maan kansalaisia, osa taas on pysyviä asukkaita ilman kansalaisuutta. Kiinalaisista 65% on buddhalaisia ja 20% kristittyjä. Alkuperäiskansoihin kuten dusuneihin, visayoihin ja muruteihin kuuluu noin 4% väestöstä ja heistä arviolta 50% on muslimeja, 15% kristittyjä ja loput edustavat muita uskontokuntia, muun muassa alueen perinteisiä uskontoja. Loput 20% väestöstä sisältävät ulkomaalaissyntyiset työntekijät, jotka ovat pääosin Indonesiasta, Filippiineiltä ja Etelä-Aasiasta. Virallisten tilastojen mukaan näistä väliaikaisista ja pysyvistä asukkaista noin puolet on muslimeja, yli neljäsosa kristittyjä ja 15% buddhalaisia.

Vuonna 2014 Brunei otti käyttöön šaria-lain rangaistusasteikon ensimmäisen tason, joka laajensi voimassa olevia rajoituksia pienemmille uskonnollisille rikkomuksille kuten syöminen ramadanin aikana, ristiinpukeutuminen sekä eri sukupuolta olevien naimattomien ihmisten fyysinen läheisyys. Samalla ilmoitettiin, että taso 2 on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2017 ja taso 3 vuonna 2018. Taso 2 sisältää ruumiillisia rangaistuksia, kuten varkaan käden amputoinnin, ja taso 3 sisältää islamista luopuneen kivittämisen kuoliaaksi. Tasot 2 ja 3 otettiin käyttöön Bruneissa vuonna 2019.

## Lähteet
# Uskonto Bosnia ja Hertsegovinassa

Katolinen kirkko, moskeija ja serbianortodoksinen kirkko Bosanska Krupassa.
**Bosnia ja Hertsegovinan** perustuslaki turvaa uskonnonvapauden ja valtio noudattaa sitä myös käytännössä, vaikka paikallishallinto saattaa ajoittain rajoittaa vähemmistöryhmien oikeuksia. Muslimeita on 45 %, serbiortodokseja 36 %, roomalaiskatolisia 15 %, protestantteja 1 % ja muita ryhmiä, joihin kuuluvat myös juutalaiset, yhteensä 3 %. Bosniakit ovat yleensä islaminuskoisia, kroaatit katolisia ja serbit ortodokseja.

## Katso myös

* Kristinusko Bosnia ja Hertsegovinassa
* Međugorje

## Lähteet
# Hui Shi

| Hui Shi |
| --- |
| 惠施 |
| Henkilötiedot |
| Koulutus ja ura |
| Koulukunta | Nimien koulukunta |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Hui Shi** (惠施 pinyin: Huì Shī, Wade-Giles: Hui Shih) eli Huizi (惠子 pinyin: Huìzǐ, Wade-Giles: Hui-tzu; "mestari Hui") oli 300-luvulla taistelevien läänitysvaltioiden aikaan elänyt kiinalainen filosofi. Hän edusti "Nimien koulukuntaa", jonka edustajia voidaan kutsua sofisteiksi tai dialektikoiksi.

Hui Shi on tunnettu kymmenestä ajan ja tilan suhteellisuutta koskevasta paradoksista, esimerkiksi: "Lähdin Yueen (Yuen valtio Etelä-Kiinassa) tänään ja saavuin perille eilen". Yksikään Hui Shin filosofisista kirjoituksista ei ole säilynyt meidän päiviimme, mutta niihin viitataan useissa kiinalaisissa klassisissa teoksissa kuten *Zhanguo ce*, *Lushi chunqiu*, *Han Feizi*, *Xunzi* ja *Zhuangzi*. Peräti yhdeksässä *Zhuangzin* luvussa mainitaan Hui Shi, joka esitetään Zhuangzin ystävänä ja kilpailijana. Hui ja Zhuang väittelivät mielellään filosofisista kysymyksistä. Daolaisen perimätiedon mukaan he olivat kilpailevat ystävykset Huizin kuolemaan asti.

## Aiheesta muualla

* Hui Shin elämä englanniksi, Stanford Encyclopedia of Philosophy
* Watson, Burton, tr. 1968. The Complete Works of Chuang Tzu. New York: Columbia University Press.
* Kou Pao-koh. Deux sophistes chinois:Houei Che et Kong -souen Long.Paris,1953.
* Moritz R. Hui Shi und die Entwicklung des philosophischen Denkens im alten China.Berlin, 1973.
* Solomon B.S.The assumptions of Hui Shih //Monumenta Serica,1969,vol.28.P.1-40.
* Lucas Thierry. Hui Shih and Kung Sun Lung: an approach from contemporary logic // Journal of Chinese Philosophy 20: 211-255 (1993).
* Крушинский А.А. Имена и реалии в древнекитайской логике и методологии (Обзор) // Современные историко-научные исследования:наука в традиционном Китае.Реферативный сборник. М., 1987.
* Кобзев А.И."Странное учение" Хуэй Ши //VIII Всероссийская конференция "Философия Восточно-Азиатского региона и современная цивилизация". М.,2002.С.16-20.
* Дёмин Р.Н. Собрание "задач" Ричарда Софиста как контекст для "парадоксов" древнекитайской школы имен //Вестник РХГА № 6,СПб.,2005.С.217-221.
* Дёмин Р.Н.Рассуждение Диодора Кроноса о движении и "парадокс" Хуэй Ши о прибытии в царство Юэ //Философская компаративистика как видение мира.СПб.,2007.С.43-51.
# Zisi

| Zisi |
| --- |
| 子思 |
|  |
| Henkilötiedot |
| Koko nimi | Kǒng Jí |
| **Syntynyt** | 483 eaa. |
| **Kuollut** | 402 eaa. |
| Koulutus ja ura |
| Koulukunta | kungfutselaisuus |
| Tunnetut työt | *Tarkoituksen oppi*, *Viisi toimintatapaa* |
| Opettaja | Zengzi (käännä suomeksi) |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**Zisi** (子思; pinyin: Zǐ sī; Wade-Giles: Tzu Ssu), alkuperäiseltä nimeltään kenties **Kǒng Jí** (孔伋 ), 483 eaa. – 402 eaa., Kiina) oli enimmäkseen taistelevien läänitysvaltioiden kaudella elänyt kiinalainen filosofi. Perimätiedon mukaan hän oli itsensä Kungfutsen pojanpoika.

Teoksessa Mengzi filosofi Mengzi kertoo saaneensa oppia Kungfutsen opetuksista juuri Zisiltä. Tämä tuskin pitää paikkaansa, sillä nykykäsityksen mukaan Zisi olisi kuollut ennen Mengzin syntymää, mutta Mengzi on voinut olla tekemisissä Zisin oppilaiden kanssa. Mawangduin ja Guodianin hautapaikkojen arkeologisissa tutkimuksissa löydetyt tekstit ovat antaneet viitettä Zisin koulukunnan olemassaolosta. On jopa mahdollista, että Guodianin tekstit olisivat Zisin tai hänen opetuslastensa kirjoittamia.

Zisin kirjoittamana pidetty teos Zisizi on kadonnut ja se tunnetaan vain muissa teksteissä esiintyvien mainintojen perusteella. On mahdollista, että Guodianin hautalöytöihin sisältyvä teksti "Lun herttua Mu kysyi Zisiltä" on ollut osa Zisiziä. Perimätiedon mukaan Zisi on kirjoittanut teoksen Tarkoituksen oppi (*Zhōngyōng*), jonka filosofi Zhu Xi myöhemmin sisällytti kungfutselaisuuden keskeiseen Neljä kirjaa -kokoelmaan.

Zisin tiedetään myös laatineen tekstin Viisi toimintatapaa (*Wǔ xíng*), joka on niin ikään kadonnut, mutta mainittu muissa kirjoituksissa. Guodianista on kuitenkin 2000-luvulla löydetty tämänniminen teksti. Tässä teoksessa Zisi laati opin viidestä moraalisesta toimintatavasta, joista neljä (lähimmäisyys, oikeamielisyys, perinnäistapojen kunnioittaminen ja viisaus) Mengzi omaksui myöhemmin omaan oppiinsa ihmisyyden ”iduiksi” (viides toimintatapa on esikuvallisuus). Alkemisti ja filosofi Zou Yan]in arvellaan laatineen myöhemmin opin viidestä alkuaineesta (vesi, puu, tuli, maa ja metalli) tämän perusteella.

## Lähteet
# Tautologia (retoriikka)

**Tautologia** tarkoittaa turhaa toistoa ilman, että puhuja tai kirjoittaja tuo uutta informaatiota. Yleisimmin tautologiaa näkee teksteissä tietyn sanan toistamisena, esimerkiksi peräkkäisissä virkkeissä tai samassa kappaleessa.

Tautologiaa voi myös olla asian toistaminen eri sanoin.
# Shōken

**Keisarinna Shōken** (jap. 昭憲皇后, *Shōken-kōgō*; 9. toukokuuta 1849 - 9. huhtikuuta 1914), syntyjään **Masako Ichijō** (jap. 一条 勝子, *Ichijō Masako*), oli Japanin keisari Meijin vaimo ja neuvonantaja. Hän oli yksi Japanin Punaisen Ristin Seuran (jap. 日本赤十字社, *Nippon Sekijūjisha*) perustajista, jonka hyväntekeväisyystyö tunnettiin koko ensimmäisen Kiinan ja Japanin sodan ajan.
# Sugawara no Michizane

Sugawara no Michizane
**Sugawara no Michizane** (菅原道真, 845–903) oli japanilainen runoilija, oppinut ja poliitikko. Hän oli lapsinero, joka kutsuttiin hoviin, vaikka hänellä ei ollut ylhäistä syntyperää. Muu hoviväki kadehti Michizanea, ja häntä syytettiin vehkeilystä hallitsijaa vastaan. Michizane alennettiin pikkuvirkamieheksi. Hän kuoli sairauteen kaksi vuotta myöhemmin.

Sugawara toimi muun muassa ministerinä ja opetti Keisarillisessa yliopistossa Kiinan kirjallisuutta. Hänet karkotettiin 901 nimelliseen virkaan Kyushun apulaiskuvernööriksi. Hän kirjoitti lähinnä kiinankielistä runoutta ja proosaa mutta myös tankarunoja. Lisäksi hän oli kalligrafi.

## Suomennettuja runoja

Suomennettuja runoja teoksessa

* Kun alkaa sataa luumun terälehtien, suom. Arto Lappi, teoksessa: *Kevätsateiden aika: japanilaista tankarunoutta*, suom. ja toim. Arto Lappi, Turku: Sammakko 2005 ISBN 952-5194-95-7
* Minulta puuttuu nyt uhri jumalille, suom. teoksessa: *Ogura Hyakunin Isshu: sata runoilijaa, sata runoa*, suom. Wili Leikola, Jari Sutinen, Juhani Tikkanen, Turku: Kolmen mutkan maja 2005 ISBN 952-91-9230-4

Suomennettuja runoja myös teoksessa: Tuomas Anhava, *Kevään kukat, syksyn kuu*, Helsinki: Suuri suomalainen kirjakerho 1982 ISBN 951-643-674-9 Otava 2000 ISBN 951-1-16652-2

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sugawara no Michizane Wikimedia Commonsissa
# Zoe (nimi)

| Zoe, Zoë |
| --- |
| Nimipäivä |   |
| – suomenkielinen | – |
| – ruotsinkielinen | – |
| – ortodoksinen | – |
| Muunnelmia | Soja, Zoey, Zoja  |
| Nimen alkuperä | kreik. ’elämä’ |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

**Zoe** on naisen etunimi. Se tulee kreikan kielestä ja merkitsee elämää. Rinnakkaismuotona esiintyy nimiasu **Zoë**.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on toukokuuhun 2025 mennessä tilastoitu noin 260–290 *Zoe*-nimistä ja noin 30–40 *Zoë*-nimistä naista.

## Tunnettuja Zoe- ja Zoë-nimisiä

### Keisarinnoja

* Zoe Karbonopsina, Bysantin keisarin Leo VI:n (866–912) puoliso
* Zoe (n. 978–1050), Bysantin keisarinna v. 1028–1050

### Muita

* Zoë Akins (1886–1958), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja käsikirjoittaja
* Zoë Bell (s. 1978), uusiseelantilainen näyttelijä ja stunt-esiintyjä
* Zoe Burtsow, suomalainen maskeeraaja, kampaaja ja laulaja
* Zoe Caldwell (1933–2020), australialainen näyttelijä
* Zoe Kazan (s. 1983), yhdysvaltalainen näyttelijä, näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja
* Zoë Kravitz (s. 1988), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
* Zoë Kressler (s. 2000), *Zoë Më*, sveitsiläinen laulaja ja lauluntekijä
* Zoë Myrman (1898–1956), suomenruotsalainen kirjailija
* Zoe Ann Olsen-Jensen (1931–2017), yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja olympiamitalisti
* Zoë Quinn (s. 1987), yhdysvaltalainen videopelisuunnittelija
* Zoë Saldaña (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Zoë Straub (s. 1996), *Zoë*, itävaltalainen laulaja ja näyttelijä
* Zoe Sugg (s. 1990), englantilainen videobloggaaja
* Zoë Wanamaker (s. 1949), yhdysvaltalais-brittiläinen näyttelijä

### Kuvitteellisia henkilöitä

* Zoe Baker, hahmo pelissä *Resident Evil 7: Biohazard* ja sen lisäosassa *End of Zoe*

## Lähteet
# Valenssi (kielitiede)

**Valenssi** kielitieteessä viittaa siihen, kuinka monta argumenttia jokin tietty verbi hallitsee. Verbin kanssa tulee käyttää kaikkia näitä argumentteja, jotta lauseesta tulee kieliopillisesti täydellinen. Valenssi liittyy läheisesti verbien transitiivisuuteen, mutta siinä missä transitiivisuus keskittyy suoriin ja epäsuoriin objekteihin, valenssi kattaa myös lauseen ne subjektit, objektit ja pre- tai postpositiolauseet, joita verbi hallitsee.

Valenssin merkitys kielitieteessä on johdettu kemiasta, jossa se viittaa atomien sidosten lukumäärään. Valenssilla tarkoitetaan verbin kykyä hallita tiettyä määrää erilaisia substantiivilausekkeita. **Monovalentit** verbit (esimerkiksi ”nukkua”) eivät saa suoraa objektia (\*”Hän nukkui univelan.”). **Divalentit** verbit hallitsevat kahta argumenttia (”syödä”, ”lukea”). **Trivalentit** verbit taas hallitsevat kolmea argumenttia (esimerkiksi verbi ”antaa”, jolla on kolme argumenttia: antaja, annettu asia sekä saaja).

**Avalentti** verbi ei hallitse yhtään argumenttia. Esimerkiksi verbi ”sataa” voi olla monovalentti (”Sataa vettä.”) mutta se voi myös redusoitua avalentiksi (”Sataa.”). Avalenteiksi luetaan myös verbit, joiden ainoa argumentti on muodollinen subjekti (täytesana), esimerkiksi engl. *it rains*, ’sataa’.

Vaikka valenssi liittyy transitiivisuuteen, eivät ne ole yksi yhteen sama asia. Transitiivisuus viittaa verbille kuuluviin ydinargumentteihin, jotka ovat pakollisia. Verbin valenssi ja transitiivisuus eivät siis aina vastaa toisiaan.
# Na-dené-kielet

Na-dené-kielten levinneisyys ennen eurooppalaisten saapumista.
**Na-dené-kielet** (myös **na-dene**, **nadene**) on eräs Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaiden kielten muodostamista kielikunnista. Suurin Na-dene kielten ryhmä on athabaskakielet, johon kuuluvat muun muassa pohjoisen dogribit ja chippewat sekä etelän apassit ja navajot.

Na-dené-kielten puhujat ovat Joseph Greenbergin kiistellyn luokittelun yksi kolmesta suuresta Amerikan alkuperäisasukasryhmistä, joista muut ovat amerintiaanit ja eskimot. Teorian mukaan nadene-intiaanit olisivat saapuneet Amerikkaan myöhemmin kuin amerintiaanit, joita ovat muun muassa algonkin- ja uto-asteekkilaisiin kieliin kuuluvat heimot. Pohjoiset nadene-ryhmän intiaanit elivät subarktisessa kulttuuripiirissä ja harjoittivat muun muassa karibun metsästystä ja kalastusta. Elinkeinot vaihtelivat jonkun verran alueesta toiseen. Monilla alueilla ihmiset asuivat pienissä muutaman perheen kylissä, ja kokoontuivat suuremmiksi yksiköiksi vuosikierron mukaan esimerkiksi karibun metsästykseen. Varsinaista päällikköä näillä ei ollut. Asumuksena oli useimmiten maja, joka oli kartiomainen kota tai joskus kupolimainen vigvami. Joskus asumus oli kaivettu osin maan alle ja/tai seinät peitetty turpeella. Jotkut heimot asuivat satulakattoisissa, salvaamattomista hirsistä tehdyissä pitkulaisissa asumuksissa. Kanadan ja Alaskan vuoristossa kalarikkaiden jokien varsilla oli kiinteämpää asutusta, jossa klaanilla saattoi olla päällikkö henkivartijoineen. Ylimystö koostui tällöin rikkaan päällikön sukulaisista.

Na-dene-intiaanien elämäntapa oli ikivanha, myöhäispaleoliittisen perinteen mukainen. Uskontona oli šamanismi.

Na-dené-kielten on toisinaan esitetty muodostavan dene-jeniseiläisten kielten kielikunnan yhdessä Siperiassa puhuttavien jeniseiläiskielien kanssa.

## Luokittelu

* tlingit – noin 700 puhujaa (M. Krauss, 1995)
* athabasca-eyak (engl. *Athabaskan-Eyak*
	+ eyak – viimeinen puhuja kuollut 21.1.2008
	+ athabasca-kielet
		- pohjoiset athabasca-kielet
		- Tyynenmerenrannikon ryhmä
		- eteläiset athabasca-kielet eli apaššikielet

Eniten puhujia kielikunnan kielistä on navajon kielellä.

Franz Boasin luokittelussa kielikuntaan kuului myös haidan kieli, mutta nykyisin useimmat kielitieteilijät pitävät sitä isolaattikielenä. Korostaakseen sitä, että haida ei kuulu kielikuntaan, englannin kielessä kielikunnasta käytetään usein nimeä *Athabaskan-Eyak-Tlingit*. Osa kieltentutkijoista pitää na-dené-kielikuntaa hypoteettisena.

## Isälinjan haploryhmä

 Haploryhmän C3 yleisyyskartta.
Na-dene-kieliä puhuvilla kansoilla on melko yleisesti haploryhmä C3, joka on yleinen myös Keski- ja Itä-Aasiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
# Puhe (esitys)

Cicero puhuu Rooman senaatille
**Puhe** on suullinen esitys, joka pidetään tavallisesti jossain tilaisuudessa. Puheessa voidaan esittää esimerkiksi tervehdys, onnittelu, kiitos tai kannanotto. Erilaisia puhetyyppejä ovat poliittinen puhe (kuten vaalipuhe), avajaispuhe, hartauspuhe, kiitospuhe, muistopuhe, juhlapuhe, maljapuhe ja saarna.

Suositut puhujat voivat saada esiintymisestään satojentuhansien eurojen palkkion. Maailman kovapalkkaisimpiin puhujiin kuuluu monia Yhdysvaltain entisiä presidenttejä, kuten Ronald Reagan, Bill Clinton ja Barack Obama. Liikemies Donald Trump sai kiinteistömarkkinoihin liittyvissä tilaisuuksissa vuosina 2006–2007 noin 1,5 miljoonan dollarin puhujanpalkkioita.

## Tunnettuja puheita

* Gettysburgin puhe, Abraham Lincoln
* I Have a Dream, Martin Luther King, Jr.
* Kansakunnan tila -puhe, Yhdysvaltain presidentti
* Miekkavala, C. G. E. Mannerheim
* Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe, Suomen tasavallan presidentti

## Katso myös

* Retoriikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puhe (esitys) Wikimedia Commonsissa
# Dilemma

**Dilemma** (m.kreik. δί-λημμα, "kaksois-olettamus") eli **pulma** on ongelma, johon on olemassa vähintään kaksi mahdollista vastausta. Retoriikassa vastaukset ovat usein epätyydyttäviä, mutta vastausten ei välttämättä pidä olla epätyydyttäviä, jotta ongelma voitaisiin luokitella dilemmaksi. Tyydyttävätkin vastaukset tekevät siis ongelmasta dilemman. Propositiologiikassa käytettäven symbolein dilemma voidaan esittää muodossa:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

Selväsanaisesti sanottuna se tarkoittaa: ”Lause A tai lause B tiedetään todeksi, mutta molemmat tuottavat lauseen C, joten lauseiden A ja B saamista totuusarvoista riippumatta ne tuottavat joka tapauksessa lauseen C.”

Esimerkkinä dilemmasta on muna vai kana -kysymys. Retoriikassa dilemmaa hyödynnetään kysymyksissä, joihin ei välttämättä voi antaa totuudenmukaista vastausta. Esimerkiksi seuraavaan kysymykseen on olemassa kaksi vaihtoehtoa, jotka tuottavat molemmat saman lopputuloksen: ”Oletko lakannut pahoinpitelemästä aviopuolisoasi?” Oli vastaus mikä tahansa, kysymys vihjaa, että vastaaja on joka tapauksessa aiemmin hakannut aviopuolisoaan. Vaihtoehdoksi ei anneta sitä, ettei ole alun perinkään hakannut aviopuolisoa.

## Lähteet
# Nahuat

| Nahuat |
| --- |
|  Nahuoiden lippu |
|  Veracruzalaisia nahuoita |
| Väkiluku | 1,2 miljoonaa |
| Asuinalueet |  Meksiko  El Salvador |
| Kielet | espanja, nahuatl |
| Uskonnot | pääsääntöisesti kristinusko |
| Infobox OK |

**Nahuat** ovat meksikolainen alkuperäiskansa. He puhuvat nahuatlin kieltä. Nahuatlinkielisiä nahuoja oli vuoden 1990 väestönlaskennassa 1,2 miljoonaa, ja he ovat Meksikon suurin alkuperäiskansa. Heitä asuu etenkin Huastecassa, pohjoisessa ja eteläisessä Sierra de Pueblassa, Morelosissa ja Guerrerossa. Jonkin verran nahuoja asuu myös El Salvadorissa. Muinaiset asteekit kuuluivat nahuakansoihin.

Nahuat ovat maanviljelijöitä, jotka viljelevät etenkin maissia, papuja, chilipaprikaa, tomaattia ja kurpitsaa. He harjoittavat myös kudontaa.

95 % nahuoista on kristittyjä ja 2 % harjoittaa animismia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nahuat Wikimedia Commonsissa
# Läntinen kristikunta

**Läntinen kristikunta** on yhteisnimitys niille kristillisille kirkoille, joiden historialliset juuret ovat roomalaiskatolisessa perinteessä eivätkä itäisessä ortodoksisessa eli bysanttilaisessa perinteessä. Läntiseen kristikuntaan kuuluvat roomalaiskatolisen kirkon ohella kaikki protestanttiset kirkot.

Läntisiä kirkkoja yhdistää − ja toisaalta erottaa idän kirkoista − muun muassa pääsiäisen ajankohdan määräytyminen sekä Nikean uskontunnustukseen tehty niin kutsuttu Filioque-lisäys ("ja Pojasta"), joka sinetöi idän ja lännen kirkon eron vuonna 1054. Osa protestanttisista kirkoista on säilyttänyt toisia enemmän Rooman kirkon perinteitä kuten jumalanpalveluksen ja kirkkovuoden elementtejä.

## Katso myös

* Episkopaalisuus
* Ekumenia