# Antiikin Kreikan mittayksiköt

**Antiikin Kreikan mittayksiköt** muodostivat pituus-, pinta-ala-, tilavuus- ja painomittojen järjestelmän. Pituus- ja pinta-alamittojen perusyksikkö oli *pūs* eli jalka, ja tilavuusmittojen perusyksikkö *kotylē*. Painomitoilla oli yhteys rahojen nimityksiin.

Mittayksiköissä oli paljon paikallista vaihtelua. Erityisen paljon vaihtelivat painomitat. Mittayksiköiden väliset suhteet olivat kuitenkin yleensä eri mittajärjestelmissä samat. Tässä yksiköt on kuvattu pääasiassa attikalaisten eli Ateenassa käytettyjen mittojen mukaisesti.

## Pituusmitat

Kreikkalaiset pituusmitat perustuivat ihmisruumiin osiin. Perusyksikkö oli *pūs* eli jalka. Sen osia olivat esimerkiksi *daktylos* eli sormenleveys ja *likhas* eli vaaksa, ja sitä suurempia yksiköitä taas olivat esimerkiksi *pēkhys* eli kyynärä ja *bēma* eli askel. Pitkien matkojen mittaamisen perusyksikkö oli *stadion*, 600 jalkaa.

Jalan ja samalla kaikkien muiden pituusmittayksiköiden tarkat pituudet vaihtelivat paikkakunnittain ja myös eri aikoina. Alla oleva taulukko perustuu vanhan attikalaisen jalan pituuteen 29,57 senttimetriä. Eri paikkakuntien jalkojen pituuksista on saatu tietoja arkeologiasta, kuten temppelien rakenneosien mittauksista ja stadioneiden 600 jalkaa pitkien juoksuratojen pituusmittauksista, sekä kirjallisuudesta, kun kreikkalaisten jalkojen pituuksia kuvataan suhteessa täsmällisemmin tunnettuun roomalaiseen jalkaan (*pes*).

| Nimi | Merkitys | Verrannollisena | Nykymitoissa (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| *daktylos* | δάκτυλος | sormenleveys | 1⁄16 jalkaa | 1,85 cm |
| *kondylos* | κόνδυλος | keskinivel | 1⁄8 jalkaa | 3,70 cm |
| *palaistē* eli *dōron* | παλαιστή, δῶρον | kämmenleveys | 1⁄4 jalkaa | 7,39 cm |
| *dikhas* eli *hēmipodion* | διχάς, ἡμιπόδιον | puolijalka | 1⁄2 jalkaa | 14,79 cm |
| *likhas* | λιχάς | vaaksa | 5⁄8 jalkaa | 18,48 cm |
| *orthodōron* | ὀρθόδωρον | ranteesta keskisormen päähän | 11⁄16 jalkaa | 20,33 cm |
| *spithamē* | σπιθαμή | peukalosta pikkusormeen | 3⁄4 jalkaa | 22,18 cm |
| *pūs* | πούς | jalka |  | 29,57 cm |
| *pygmē* | πυγμή | lyhyt kyynärä | 9⁄8 jalkaa | 33,27 cm |
| *pygōn* | πυγών |  | 11⁄4 jalkaa | 36,96 cm |
| *pēkhys* | πῆχυς | kyynärä | 11⁄2 jalkaa | 44,36 cm |
| *pēkhys basilēios* | πῆχυς βασιλήϊος | ”kuninkaallinen *pēkhys*” | 111⁄16 jalkaa | 49,90 cm |
| *bēma* eli *haplūn bēma* | βῆμα, ἁπλοῦν βῆμα | askel | 21⁄2 jalkaa | 73,93 cm |
| *diplūn bēma* | διπλοῦν βῆμα | askelpari | 5 jalkaa | 1,48 m |
| *orgyia* | ὄργυια | syli | 6 jalkaa | 1,77 m |
| *akaina* eli *kalamos* eli *dekapūs* | ἄκαινα, κάλαμος, δεκάπους |  | 10 jalkaa | 2,96 m |
| *hamma* | ἅμμα |  | 60 jalkaa | 17,74 m |
| *plethron* | πλέθρον |  | 100 jalkaa | 29,57 m |
| *stadion* | στάδιον | stadionmitta | 600 jalkaa | 177,42 m |
| *hippikon* | ἱππικόν |  | 4 stadionia | 709,68 m |
| *dolikhos* | δόλιχος |  | 12 stadionia | 2,13 km |
| *parasangēs* | παρασάγγης | parasangi (persialaista alkuperää) | 30 stadionia | 5,32 km |
| *skhoinos* | σχοῖνος  | (egyptiläistä alkuperää) | 40 stadionia | 7,10 km |

## Pinta-alamitat

Myös kreikkalaiset pinta-alamitat perustuivat jalkaan. Tärkein mittayksikkö oli *plethron*, härkäparin päivässä kyntämä ala, 100 × 100 jalkaa eli 10 000 neliöjalkaa.

| Nimi | Merkitys | Verrannollisena | Nykymitoissa (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| *pūs* | πούς | neliöjalka |  | 0,087 m² |
| *heksapodēs* | ἑξαπόδης |  | 36 neliöjalkaa | 3,15 m² |
| *akaina* | ἄκαινα |  | 100 neliöjalkaa | 8,74 m² |
| *hēmiektos* | ἡμίεκτος | ”puolikas hektos” | 8331⁄3 neliöjalkaa | 72,87 m² |
| *hektos* | ἕκτος | ”kuudesosa” plethronista | 1 6662⁄3 neliöjalkaa | 145,73 m² |
| *plethron* | πλέθρον | härkäparin päivässä kyntämä ala | 10 000 neliöjalkaa | 874,38 m² |
| *arūra* | ἄρουρα | auranala (egyptiläistä alkuperää) | 10 000 egyptiläistä neliökyynärää | 2 756,25 m² |

## Tilavuusmitat

Kreikkalaiset tilavuusmitat jakautuivat kuiva-ainemittoihin (μέτρα ξηρά, *metra ksēra*) ja nestemittoihin (μέτρα ὑγρά, *metra hygra*). Kuiva-ainemitoilla mitattiin ennen kaikkea viljaa ja nestemitoilla viiniä ja öljyä. Kummankin perusmitta oli *kotylē*.

### Kuiva-ainemitat

| Nimi | Merkitys | Verrannollisena | Nykymitoissa (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| *kokhliarion* | κοχλιάριον | lusikallinen |  | 4,5 ml |
| *kyathos* | κύαθος |  | 10 kokhliarionia | 0,45 dl |
| *oksybafon* eli *tryblion* | ὀξύβαφον, τρύβλιον |  | ​11⁄2 kyathosta | 0,68 dl |
| *kotylē* eli *hēmina* | κοτύλη, ἡμίνα |  | 6 kyathosta | 2,7 dl |
| *ksestēs* | ξέστης |  | 2 kotyleä | 5,3 dl |
| *khoiniks* | χοῖνιξ | päivän vilja-annos | 4 kotyleä | 1,09 l |
| *hēmiekton* | ἡμίεκτον |  | 4 khoiniksia | 4,36 l |
| *hekteus* | ἑκτεύς | ”kuudesosa” medimnoksesta | 8 khoiniksia | 8,73 l |
| *medimnos* | μέδιμνος |  | 6 hekteusta | 52,53 l |

### Nestemitat

| Nimi | Merkitys | Verrannollisena | Nykymitoissa (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| *kokhliarion* | κοχλιάριον | lusikallinen |  | 4,5 ml |
| *khēmē* | χήμη |  | 2 kokhliarionia | 9,1 ml |
| *mystron* | μύστρον | iso lusikallinen | 21⁄2 kokhliarionia | 11,4 ml |
| *konkhē* | κόγχη | simpukankuorellinen | 5 kokhliarionia | 22,7 ml |
| *kyathos* | κύαθος |  | 10 kokhliarionia | 0,45 dl |
| *oksybafon* eli *tryblion* | ὀξύβαφον, τρύβλιον |  | ​11⁄2 kyathosta | 0,68 dl |
| *tetarton* eli *hēmikotylē* | τέταρτον, ἡμικοτύλη | ”neljäsosa” ksesteestä, ”puolikas kotyle” | 3 kyathosta | 1,36 dl |
| *kotylē* eli *hēmina* | κοτύλη, ἡμίνα |  | 6 kyathosta | 2,73 dl |
| *ksestēs* | ξέστης |  | 2 kotyleä | 5,46 dl |
| *hemikhūs* | ἡμίχους |  | 6 kotyleä | 1,64 l |
| *khūs* | χοῦς |  | 12 kotyleä | 3,27 l |
| *keramion* | κεράμιον |  | 8 khusta | 26,2 l |
| *metrētēs* eli *amforeus* eli *kados* | μετρητής, ἀμφορεύς, κάδος | amforallinen | 12 khusta | 39,3 l |

## Painomitat

*Katso myös: Antiikin Kreikan rahat*
Painomitoille oli kaksi päästandardia, euboialais-attikalainen ja aiginalainen. Perusyksikön *oboloksen* eli obolin sanottiin vastaavan 12 ohranjyvän painoa. Säilyneiden punnusten painoissa on hyvin suurta vaihtelua.

| Nimi | Merkitys | Verrannollisena | Nykymitoissa (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| *obolos* | ὀβολός | kuparitanko, oboli | 1⁄6 drakhmaa | 0,72 g |
| *drakhmē* | δραχμή | nippu kuparitankoja, drakhma |  | 4,31 g |
| *mna* | μνᾶ | mina | 100 drakhmaa | 431 g |
| *talanton* | τάλαντον | talentti | 60 minaa | 25,86 kg |

## Ajan yksiköt

*Katso myös: Antiikin kreikkalainen kalenteri*

| Nimi | Merkitys |
| --- | --- |
| *hōra* | ὥρα | tunti, päivällä 1⁄12 auringonnousun ja auringonlaskun välisestä ajasta, yöllä 1⁄12 auringonlaskun ja auringonnousun välisestä ajasta; vuodenajasta riippuen noin 45–75 minuuttia |
| *nykhthēmeron*, *hēmera*, *ēmar* | νυχθήμερον ἡμέρα ἦμαρ | vuorokausi, auringonlaskusta auringonlaskuun |
| *meis* | μείς | kuukalenterin kuukausi, uudestakuusta uuteenkuuhun |
| *etos* | ἔτος | vuosi, usein keskikesästä (kesäpäivänseisausta lähimmästä uudestakuusta) keskikesään |

## Katso myös

* Roomalaiset mittayksiköt

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Kreikan mittayksiköt Wikimedia Commonsissa