Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# San Franciscon maanjäristys 1906

Näkymä San Franciscosta maanjäristyksen jälkeen.
Kadun nimi reunakiveen valettuna San Franciscossa kesällä 2014.
**San Franciscon vuoden 1906 maanjäristys** oli Kaliforniassa 18. huhtikuuta 1906 tapahtunut tuhoisa maanjäristys, joka hävitti San Franciscon kaupungin sitä seuranneiden tulipalojen saattelemana lähes täysin. Järistys alkoi kello 5.12 paikallista aikaa ja kesti 45–60 sekuntia. Sen magnitudi oli 7,7–7,9. Järistyksen seurauksena kuoli yli 3 000 henkeä ja kodittomaksi jäi 250 000 ihmistä.

## Maantiede

Maanjäristyksen keskus oli Tyynessämeressä aivan San Franciscon kaupungin edustalla. Järistyksen aiheutti San Andreasin siirroksen äkillinen liikahtaminen.

## Maanjäristyksen seuraukset

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Video
Kesto: 1 minuutti ja 41 sekuntia.1:41

|  |  |
| --- | --- |
|
San Franciscon katuja järistyksen jälkeen
 |  |

 |

Maanjäristyksessä kotinsa menettäneistä ihmisistä monet muuttivat läheiseen Oaklandin kaupunkiin, joka kasvoi maanjäristyksen seurauksena nopeasti.

Olettamuksen mukaan maanjäristyksen seurauksena sai alkunsa käytäntö katujen nimien valamisesta risteysalueiden reunakiviin. Syyksi mainitaan maamerkkien ja tienviittojen tuhoutuminen järistyksessä niin pahoin, että pelastushenkilöstöllä oli vaikeuksia suunnistaa kaupungin raunioissa. Reunakiveen valetun tien nimen pitäisi pysyä luettavissa onnettomuuden uusiutuessa. Todellisuudessa menettely määrättiin otettavaksi käyttöön jo järistystä edeltävän vuoden lopulla.

## Katso myös

* Vuoden 1907 paniikki

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta San Franciscon maanjäristys 1906 Wikimedia Commonsissa

* Kaamea 30-vuotismuisto San Franciskon maanjäristyksestä, Karjala, 26.4.1936, nro 112, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Mielenkiintoinen silminnäkijän lisäys kuvaukseen San Franciskon maanjäristyksestä, Karjala, 10.5.1936, nro 125, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
# Puolan kotiarmeija

Armia Krajowan jäseniä kuvattuna Varsovan kansannousun aikana.
Armia Krajowan lippu, jossa on tyylitellyt kirjaimet PW, "Polska Walcząca" eli taisteleva Puola.
Armia Krajowan mitali.
**Armia Krajowa** (AK) eli **Puolan kotiarmeija** oli tärkeä vastarintaliike Puolassa toisen maailmansodan aikana, helmikuusta 1942 tammikuuhun 1945. Se oli Puolan maanalaisen valtion asevoimat ja taisteli itsenäisen Puolan puolesta. AK:n upseerit olivat koulutettuja sotilaita, mutta armeija koostui vapaaehtoisista.

## Historia

AK:n edeltäjä oli Aseellisen vastarinnan liitto Związek Walki Zbrojnej ZWZ, joka oli perustettu heti Saksan hyökätessä Puolaan 27. syyskuuta 1939. Järjestö nimettiin uudelleen helmikuussa 1942 *Armia Krajowaksi*. Seuraavan kahden vuoden aikana Armia Krajowa sulautti itseensä suurimman osan muista Puolan vastarintaliikkeen toimijoista. Armia Krajowa oli uskollinen Puolan maanpaossa olleelle hallitukselle.

AK:n strategiana oli aseeton vastarinta ja valmistautuminen suurta kansannousua varten. Sillä oli verkosto aseiden ja räjähteiden hankkimiseksi ja valmistamiseksi. AK järjesti sotilaallisia harjoituksia sekä harjoitti tiedustelua ja sabotaasia. Sabotaasi-iskut kohdistuivat pääasiassa Kolmannen valtakunnan sotateollisuuteen. Vuonna 1944 Puolan kotiarmeijaan kuului noin 300 000 sotilasta. Puna-armeijan edettyä Varsovan liepeille Veikselin itäpuolelle AK aloitti elokuun alussa 1944 kapinan vapauttaakseen pääkaupungin saksalaisista ennen puna-armeijaa. Kapina tunnetaan nimellä Varsovan kansannousu. Kotiarmeija kuitenkin hävisi kaksi kuukautta kestäneen taistelun.

Sodanjälkeisessä näytösoikeudenkäynnissä Neuvostoliitto tuomitsi 16 Puolan vastarinnan johtajaa vankeusrangaistuksiin. Kuusi vuotta myöhemmin vain kaksi heistä oli elossa.
Puolan jouduttua Neuvostoliiton miehitykseen AK kiellettiin 19. tammikuuta 1945. Neuvostoliiton sisäministeriö NKVD sai tehtäväkseen lopettaa AK:n toiminnan. Kuusitoista Puolan maanalaisen vastarinnan johtajaa vietiin kesäkuussa 1945 Moskovaan näytösoikeudenkäyntiin, jota nimitetään kuudentoista oikeudenkäynniksi (puol. *Proces szesnastu*).

## Katso myös

* Danuta Siedzikówna
* Leopold Okulicki
* Tadeusz Bór-Komorowski

## Lähteet

## Aiheesta muualla
# James Wolfensohn

| James Wolfensohn |
| --- |
|  James Wolfensohn vuonna 2003. |
| Henkilötiedot |
| **Syntynyt** | 1. joulukuuta 1933 Sydney, Australia |
| **Kuollut** | 25. marraskuuta 2020 (86 vuotta) Manhattan |
| **Arvonimi** | Sir |
| Koulutus ja ura |
| Tutkimusalue | taloustiede |
| Tunnetut työt | Maailmanpankkiryhmän yhdeksäs pääjohtaja |
|  Nimikirjoitus |
| Aiheesta muualla |
| www.wolfensohn.com |
| [ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**James David Wolfensohn** (1. joulukuuta 1933 – 25. marraskuuta 2020) oli australialais-yhdysvaltalainen lakimies, sijoituspankkiiri, taloustieteilijä ja Maailmanpankkiryhmän yhdeksäs pääjohtaja.

Wolfensohn syntyi Sydneyssä juutalaisen liikemiehen pojaksi. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1980.

Wolfensohn nimitettiin Maailmanpankkiryhmän johtajaksi Yhdysvaltain silloisen presidentti Bill Clintonin suosituksesta 1. heinäkuuta 1995. Hän aloitti uuden kauden vuonna 2000, mutta ei jatkanut enää vuonna 2005. Häntä seurasi Paul Wolfowitz.

Wolfensohn kakutettiin Helsingissä vuonna 2001. Omien sanojensa mukaan kakuttaja yritti teollaan protestoida Maailmanpankin ”tapaa kohdella kehitysmaita velka-asioissa.”

## Lähteet