Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# L

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Ll Ll |
|   |
|

| Suomen kielen aakkoset |
| --- |
| Latinalaiset aakkoset |
|  | Aa | Bb | Cc | Dd |  |
| Ee | Ff | Gg | Hh | Ii | Jj |
| Kk | Ll | Mm | Nn | Oo | Pp |
| Qq | Rr | Ss | Tt | Uu | Vv |
|  | Ww | Xx | Yy | Zz |  |
| Muut suomen aakkoset |
| Åå | Ää | Öö |
|  | Šš | Žž |  |
| Luettelo kirjaimista |

 |

 |
|  |

**L** (**l**) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten kahdestoista kirjain. L-kirjaimen nimi on suomen kielessä *äl* (aiemmin myös *el*) ja äännearvo [l].

Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista L-kirjainta vastaa lambda (Λ, λ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan Л (л).

## Historiaa

Alkuperältään L-kirjain on peräisin muinaisseemiläisestä kirjainmerkistä lamed. Tästä kehittyi puolestaan kreikan lambda, josta taas syntyi latinan l-kirjain.

## L suomen kielessä

L-kirjaimella merkitään suomen kielessä lateraalikonsonanttia [l]. L ääntyy periaatteessa samalla tavalla kaikissa asemissa, mutta vokaaliympäristö vaikuttaa sen laatuun ja paikkaan jonkin verran. Eräissä murteissa l on vahvasti palataalistunut (i- tai j-värinen).

Suomen kielessä on joitain l-kirjaimeen päättyviä sanoja.*lähde?*

## Muita esitystapoja

* Morseaakkosissa **L** merkitään: `.-..`
* Radioaakkosissa **L** on suomalaisen standardin mukaan *Lauri* ja NATO-standardin mukaan *Lima*
* Pistekirjoituksessa (Braille) **L** merkitään:

* Tietokoneissa **L** koodataan eri merkistöissä seuraavasti:

|  | L | l |
| --- | --- | --- |
| ASCII | 76 | 108 |
| Unicode | U+004C | U+006C |

## L-kirjaimen merkityksiä

### Pienen l:n merkityksiä

* l on arvosana laudatur.
* l. on suomessa eli-sanan lyhenne.
* l. on suomessa läänin lyhenne.
* l tai L on litran tunnus.

### Ison L:n merkityksiä

* L on roomalainen numero viisikymmentä.
* L on fysiikassa induktanssin tunnus.
* L on fysiikassa pyörimismäärän (kiertoliikemäärä, liikemäärämomentti, impulssimomentti) tunnus.
* L tarkoittaa oikeustieteessä lakia.
* L ajoneuvon kansallisuustunnuksena tarkoittaa Luxemburgia.
* L merkitsee vaatteiden kokoluokituksessa suurta (engl. *large*).
* L merkitsee suomalaisissa kalentereissa lauantaita (käytetään myös lyhennettä La).
* L merkitsee kasvien ja eläinten tieteellisissä nimissä Carl von Linné.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta L Wikimedia Commonsissa
# To (kana)

|  |  |
| --- | --- |
|  **Hiragana** |  **Katakana** |
| Latinisaatio: | to |
| Man'yōgana: | 止, 止 |
| Unicode: | U+3068, U+30C8 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | kana – gojūon |
| n | wa | ra | ya | ma | ha | na | ta | sa | ka | a |
| tsu | wi | ri |  | mi | hi | ni | chi | shi | ki | i |
| ゛ |  | ru | yu | mu | fu | nu | tsu | su | ku | u |
| ー | we | re |  | me | he | ne | te | se | ke | e |
|  | wo | ro | yo | mo | ho | no | to | so | ko | o |

 |
|  |

**と** hiraganalla tai **ト** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /to/, ja ne ovat kana-aakkostojen 20. sijalla te- ja na-tavujen välissä.

## Alkuperä

Hiragana と ja katakana ト on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 止.

## Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ど ja ド, jotka lausutaan /do/.

## Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, ”to” ja niiden soinnilliset vastineet ”do”.

## Kirjoitus

Vetojen järjestys merkille と.
Hiragana と kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Lyhyt pystyveto.
2. Ylhäältä oikealta lähtevä, oikealle avoin syvä kaari, joka koskettaa edellisen vedon alaosaa.

Vetojen järjestys merkille ト.
Katakana ト kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Pystyveto ylhäältä alas.
2. Lyhyt diagonaalinen veto edellisen vedon keskikohdasta oikealle alas.

## Tietotekniikassa

* Unicode-merkinnät:
	+ と: U+3068
	+ ト: U+30C8
	+ ど: U+3069
	+ ド: U+30C9

## Lähteet

* Japanese Hiragana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Japanese Katakana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Hiragana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Katakana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
# Shi (kana)

|  |  |
| --- | --- |
|  **Hiragana** |  **Katakana** |
| Latinisaatio: | shi |
| Man'yōgana: | 之, 之 |
| Unicode: | U+3057, U+30B7 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | kana – gojūon |
| n | wa | ra | ya | ma | ha | na | ta | sa | ka | a |
| tsu | wi | ri |  | mi | hi | ni | chi | shi | ki | i |
| ゛ |  | ru | yu | mu | fu | nu | tsu | su | ku | u |
| ー | we | re |  | me | he | ne | te | se | ke | e |
|  | wo | ro | yo | mo | ho | no | to | so | ko | o |

 |
|  |

**し** hiraganalla tai **シ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /ɕi/, ja ne ovat kana-aakkostojen 12. sijalla sa- ja su-tavujen välissä.

## Alkuperä

Hiragana し ja katakana シ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 之.

## Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut じ ja ジ, jotka lausutaan /ɟʑi/ tai /ʑi/.

## Latinisaatio

Kanat latinisoidaan eri tavalla Hepburn-, Kunrei-shiki ja Nihon-shiki-järjestelmissä. Hepburn-järjestelmässä merkit し ja シ latinisoidaan « shi » ja niiden soinnilliset vastineet « ji ». Kunrei- ja Nihon-shiki-järjestelmissä merkit し ja シ latinisoidaan « si » ja niiden soinnilliset vastineet « zi ».

## Kirjoitus

Vetojen järjestys merkille し.
Hiragana し kirjoitetaan vain yhdellä vedolla:

1. Pystyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle muodostaen avoimen kaaren.

Vetojen järjestys merkille シ.
Katakana シ kirjoitetaan kolmella vedolla:

1. Pieni diagonaalinen veto ylhäältä vasemmalta alhaalle oikealle.
2. Samantyyppinen veto ensimmäisen vedon alapuolelle ja hieman vasemmalle.
3. Hieman kaareva diagonaalinen veto alhaalta vasemmalta ylhäälle oikealle.

## Tietotekniikassa

* Unicode-merkinnät:
	+ し: U+3057
	+ シ: U+30B7
	+ じ: U+3058
	+ ジ: U+30B8

## Lähteet

* Japanese Hiragana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Japanese Katakana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Hiragana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Katakana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
# Su (kana)

|  |  |
| --- | --- |
|  **Hiragana** |  **Katakana** |
| Latinisaatio: | su |
| Man'yōgana: | 寸, 須 |
| Unicode: | U+3059, U+30B9 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | kana – gojūon |
| n | wa | ra | ya | ma | ha | na | ta | sa | ka | a |
| tsu | wi | ri |  | mi | hi | ni | chi | shi | ki | i |
| ゛ |  | ru | yu | mu | fu | nu | tsu | su | ku | u |
| ー | we | re |  | me | he | ne | te | se | ke | e |
|  | wo | ro | yo | mo | ho | no | to | so | ko | o |

 |
|  |

**す** hiraganalla tai **ス** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /sɯ/, ja ne ovat kana-aakkostojen 13. sijalla shi- ja se-tavujen välissä.

## Alkuperä

Hiragana す on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 寸 ja katakana ス kanjista 須.

## Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ず ja ズ, jotka lausutaan /zɯ/.

## Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « su », ja niiden soinnilliset vastineet « zu ».

## Kirjoitus

Vetojen järjestys merkille す.
Hiragana す kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Vaakaveto vasemmalta oikealle.
2. Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen keskiosassa, tekee sen jälkeen lenkin vasemmalle ja kaartuu lopussa alhaalla vasemmalle.

Vetojen järjestys merkille ス.
Katakana ス kirjoitetaan kahdella vedolla:

1. Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja hieman kaareva diagonaalinen veto alas vasemmalle.
2. Diagonaalinen veto, joka lähtee edellisen vedon loppuosan keskikohdasta alas oikealle.

## Tietotekniikassa

* Unicode-merkinnät:
	+ す: U+3059
	+ ス: U+30B9
	+ ず: U+305A
	+ ズ: U+30BA

## Lähteet

* Japanese Hiragana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Japanese Katakana  Omniglot. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Hiragana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
* Katakana Character Chart  Unicode. Viitattu 23. lokakuuta 2008.
# Geminaatta

**Geminaatta** eli **kaksoiskonsonantti** on pitkä konsonanttiäänne kielissä, joissa konsonanttien pituuserot tuottavat merkityseroja eli ovat foneemisia.

Suomessa useimmat konsonantit esiintyvät geminaattoina: *h, k, l, m, n, p, r, s, t* ja *ŋ* (ns. äng-äänne). Näistä *h* on geminaattana hyvin harvinainen. Geminaatiota merkitään suomessa kirjoittamalla kirjain kahteen kertaan (paitsi äng-äännettä kirjainyhdistelmällä *ng*).

Suomessa geminaatta kuuluu aina kahteen tavuun, toisin sanoen tavuraja on geminaatan sisällä. Sen sijaan virossa geminaattoja esiintyy niinkin, että koko geminaatta kuuluu samaan tavuun. Esimerkiksi viron sana, joka kirjoitetaan *ilma*, voi tarkoittaa samaa kuin suomessa mutta myös samaa kuin suomen *ilman*. Kumpaa tarkoitetaan riippuu siitä, äännetäänkö *L*-äänne yksittäiskonsonanttina vai geminaattana.

Rajageminaatiosta on kyse silloin, kun konsonantin kahdentuminen ulottuu sanarajan yli: [menepːois], [sɑdekːatos]. Rajageminaatio kuuluu suomen yleiskieleen ja useimpiin murteisiin, mutta kirjoitetussa tekstissä sitä ei merkitä näkyviin.

Useissa suomen murteissa esiintyy enemmän geminaatiota kuin yleis- ja kirjakielessä:

* Yleisgeminaatio esiintyy useimmissa itämurteissa, keski- ja pohjoispohjalaismurteissa sekä peräpohjalaismurteissa: konsonantti kahdentuu lyhyen painollisen (tai sivupainollisen) vokaalin ja pitkän vokaalin (tai diftongin) välissä, esim. "kokkous", "kovvaa" "lukkee", "perrään".
* Lounais-Suomen erikoisgeminaatio esiintyy lounaismurteissa: konsonantit *k, p, t* ja *s* voivat kahdentua, jolloin niitä seuraava vokaali on lyhyt, esim. "oikke", "soikke".
* Itä-Suomen erikoisgeminaatio esiintyy itäisimmissä savolaismurteissa, selvimmin Pohjois-Karjalassa, esim. "lehmmiä". Tämä erikoisgeminaatio on kielihistoriallisesti melko nuori ilmiö, enintään parisataa vuotta vanha.

## Fonetiikassa

IPA-standardin mukaan geminaatta merkitään foneettisella kaksoispisteellä eli niin kutsutulla *kaksoiskolmiolla* (ː). Esimerkki: *takka*, /tɑkːɑ/.

### Viitteet

## Kirjallisuutta

* Lyytikäinen, Erkki: *Sehän on murretta!*  Helsinki:  Gaudeamus, 2020.  ISBN 978-952-345-060-8
* Wiik, Kalevi: *Fonetiikan perusteet*.  (Oppikirja)  Helsinki:  WSOY, 1981.  ISBN 951-0-10324-1
# Kiinan kansalaisuus

Kiinan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
**Kiinan kansantasavallan kansalaisuus** on laillinen suhde yksityisen henkilön ja Kiinan välillä. Kansalaisuus saadaan ensisijaisesti vanhempien kansalaisuuden kautta.

Huolimatta siitä, että Macaon ja Hongkongin asukkaat ovat Kiinan kansalaisia, erityishallintoalueiden passi- ja maahanmuuttopolitiikka on itsenäinen Manner-Kiinasta. Passinhakuun ja oleskelulupaan kullakin alueella vaikuttaa se, mihin henkilö on merkitty asukkaaksi hukou-järjestelmässä. Kiinan kansalaisuus ei kuitenkaan automaattisesti takaa esimerkiksi oleskelulupaa Hongkongissa.

## Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella

Kiinan kansalaisuuslain mukaan kaikkiin Kiinan tunnustamiin etnisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt voivat saada Kiinan kansalaisuuden.

Lapsi voi saada syntyessään Kiinan kansalaisuuden, jos vähintään toinen vanhemmista on etniseltä taustaltaan kiinalainen. Kansalaisuutta ei kuitenkaan myönnetä automaattisesti, mikäli henkilö ei ole etniseltä taustaltaan kiinalainen, vaikka hän tai tämän vanhemmat olisivatkin syntyneet Kiinan maaperällä.

Lapsi, joka on syntynyt Kiinan maaperällä ja jonka vanhemmista ei ole varmuutta, saavat automaattisesti Kiinan kansalaisuuden.

## Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Kiina avasi ensimmäisen koko maan tasolla toimivan maahanmuutosta vastaavan virastonsa vuonna 2018. Pysyvän oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset voivat muun muassa ostaa asunnon, ilmoittaa lapsensa kouluun tai hakea ajokorttia samoilla ehdoilla kuin Kiinan kansalaisetkin.

Kiinan kansalaisuuslain mukaan ulkomaalaiset voivat saada Kiinan kansalaisuuden, mikäli he sitoutuvat noudattamaan Kiinan kansantasavallan perustuslakia ja muita lakeja, sekä täyttävät seuraavat ehdot:

* hänellä on kiinalaisia lähisukulaisia
* hän on asettunut Kiinaan
* hänellä on muu laillinen syy oleskella Kiinassa.

Kiinan kansalaisuudesta on mahdollista luopua ilmoituksella. Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista valtion virkamiesten ja aktiivisessa palveluksessa olevien sotilaiden kohdalla.

## Kaksoiskansalaisuus

Kiina ei tunnusta kaksoiskansalaisuuksia.

Xi Jinpingin noustua valtaan Kiinan hallinto on alkanut kannustamaan kansalaisia ilmiantamaan henkilöitä, joilla on salaa kaksoiskansalaisuus. Tällaisia henkilöitä on syytetty esimerkiksi korruptiosta.

## Galleria

* Hongkongin viranomaisten myöntämä passi
* Macaon viranomaisten myöntämä passi

## Lähteet
# Chinatown

Näkymä Manhattanin Chinatownista New Yorkissa.
**Chinatown** eli **kiinalaiskortteli(t)** (kiin.: 唐人街、華埠、中國城; pinyin: *tángrénjiē, huábù, zhōngguóchéng*) on kiinalaisten asuttama kaupunginosa ei-kiinalaisessa yhteisössä. Tällaisia yhteisöjä on muodostunut etenkin Kaakkois-Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan, mutta myös Eurooppaan, Australiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan.

## Historia

Chinatowneja syntyi 1800-luvulla moniin Yhdysvaltojen ja Kanadan kaupunkeihin rasistisen lainsäädännön vuoksi, joka kielsi maan myynnin kiinalaisille tai rajoitti myytävät alueet rajatuille alueille, tavoitteena eristää eri etniset ryhmät toisistaan. Vuonna 1882 voimaan tullut Chinese Exclusion Act kielsi kiinalaisia muuttamasta Yhdysvaltoihin, elleivät nämä olleet kauppiaita, diplomaatteja tai akateemikkoja. Tämä ajoi maassa jo olevat kiinalaiset myös omiin kaupunginosiinsa, jossa nämä saivat elää rauhassa. Laki kumottiin vasta 1943, kun Kiinan tasavalta ja Yhdysvallat liittoutuivat toisessa maailmansodassa.

Eurooppaan chinatowneja syntyi kiinalaisten kauppiaiden asettuessa alueille. Vastaavia alueita on myös Intian Kalkutassa ja Mumbaissa.

Yhdysvalloissa on nykyisin noin 50 chinatownia, ja sellainen on lähes kaikissa suurimmissa kaupungeissa. Chinatownien asukkaat ovat suhteellisen usein pienituloisia. Maahan vasta saapuneet kiinalaiset siirtolaiset ja muutkin aasialaiset siirtolaiset muuttavat usein aluksi chinatowniin. Viime vuosikymmeninä monet amerikankiinalaiset ovat muuttaneet chinatowneista lähiöihin, eivätkä korkeasti koulutetut siirtolaiset enää muuta niihin. Toisaalta niihin muuttaa nykyisin valkoista väestöä lähiöistä, ja monessa pohjoisamerikkalaisessa chinatownissa kiinalaiset ovatkin jo vähemmistönä, minkä katsotaan uhkaavan kiinalaiskorttelien omaleimaisuutta. Chinatowneja uhkaavat myös investointien puute ja paikallishallinnon päätökset rakentaa esimerkiksi vankiloita, urheilustadioneita ja kodittomien yösijoja chinatownien läheisyyteen.

## Chinatowneja eri maissa

### Amerikka

San Franciscon Chinatownia.
* Manhattanin Chinatown, New York, Yhdysvallat
* San Franciscon Chinatown, Yhdysvallat
* Los Angelesin Chinatown, Yhdysvallat
* Vancouverin Chinatown, Kanada
* Toronton Chinatown, Kanada
* Liman Chinatown, Peru
* Havannan Chinatown, Kuuba

### Aasia

Singaporen Chinatown.
* Bangkokin Chinatown (Yaowarat), Thaimaa
* Bangkokin Chinatown (Sampheng), Thaimaa
* Kuala Lumpurin Chinatown, Malesia
* Manilan Chinatown (Binondo), Filippiinit
* Manilan Chinatown (Ongpin Street), Filippiinit
* Singaporen Chinatown, Singapore
* Jokohaman Chinatown, Japani
* Kalkutan Chinatown, Intia

### Australia

Melbournen Chinatown Australiassa.
* Sydneyn Chinatown, Australia
* Melbournen Chinatown, Australia

### Eurooppa

Kiinalainen uusivuosi Lontoon Chinatownissa 2002.
* Antwerpenin Chinatown, Belgia
* Lontoon Chinatown, Englanti
* Pariisin Chinatown, Ranska

### Afrikka

* Johannesburgin Chinatown, Etelä-Afrikka

## Lähteet
# Haimansiirto

Haiman sijainti
**Haimansiirto** on elinsiirto, jossa yleensä siirretään tyypin 1 diabeetikolle insuliinia tuottava haima. Haimansiirto tehdään lähinnä munuaisten vajaatoiminnasta kärsiville diabeetikoille samalla, kun heille suoritetaan munuaisensiirto, tai sen jälkeen. Siirron saaneen tulee käyttää loppuelämänsä ajan hyljinnänestolääkkeitä.

Ensimmäinen haimansiirto tehtiin vuonna 1966 Yhdysvalloissa.

Suomessa ensimmäinen haimansiirto tehtiin HYKSissä keväällä 2010. Siirto tehtiin tyypin 1 diabetespotilaalle yhdistettynä munuaissiirtoon. Siirron tekivät erikoislääkärit Arno Nordin ja Marko Lempinen, osastonylilääkäri Agneta Ekstrand ja professori emeritus Krister Höckerstedt.

Yleensä turvallisempaa on diabeteksen tavanomainen hoito kuin haimansiirron jälkeinen immunosuppressiivinen hoito. Immunosuppressiivinen hoito paitsi estää hyljintää, myös lisää infektio- ja syöpäriskejä.

Haimasyövän hoidossa elinsiirtoa ei käytetä, koska on hyvin todennäköistä, että pahanlaatuiset solut ovat levinneet. Immunosuppressioon ryhtyminen syöpäpotilaan kohdalla ei myöskään ole järkevää.

## Lähteet
# Lisut

| Lisut |
| --- |
| **Merkittävät asuinalueet**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  Kiina | 634 912 (v. 2000) |  |
|  Intia | noin 260 000 |  |
|  Myanmar | noin 20 000 |  |
|  Thaimaa |  |  |

 |
| Kielet | lisu |
| Infobox OK |

**Lisut** (lisuksi:ꓡꓲ‐ꓢꓴ ꓫꓵꓽ; kiin.: 傈僳族; pinyin: *Lìsùzú*) ovat etninen ryhmä Kiina lounaisosissa, Intian koillisosissa, Thaimaassa ja Burmassa. Suurin keskittymä lisuja on Kiinan Yunnanissa. Lisut jakautuvat useisiin eri alaryhmiin, jotka eroavat toisistaan niin kieleltään kuin kulttuuriltaankin. Lisun kieli kuuluu tiibetiläis-burmalaisiin kieliin.

## Historia

Burmalainen piirros lisuista 1900-luvun alulta.
Lisujen perinteen mukaan he tulivat nykyisille alueilleen Tiibetin ylängöiltä. Kiinalaisissa lähteissä heidät mainitaan 600-luvulta lähtien osana eteläisiä barbaarikansoja. Lisujen historiaa onkin leimannut jatkuva sodankäynti heidän alueilleen levinneitä han-kiinalaisia vastaan. Mongolit valloittivat lisujen alueet vuonna 1253 ja vuosisadan kestäneen mongolivallan aikana alueelle muutti mongolisotureita, jotka naivat paikallisia sekoittuen heihin. Han-kiinalainen Ming-dynastia kukisti mongolivallan Lounais-Kiinassa vuonna 1368. Samoin kuin mongolienkin Ming-dynastian mukana lisujen alueelle tuli sotilaita, jotka sekoittuivat edelleen paikallisiin. Lisuja hallittiin keskusvallan asettamien lisupäällikköjen kautta.

Xinhai-vallankumouksen myötä keskushallinto romahti ja valtaan nousivat paikalliset vaikuttajat. He rikastuivat myymällä oopiumia Kiinan markkinoille ja lisusotajoukot hyökkäsivät han-kiinalaisten asutuksiin ryöstellen ja ottaen orjia. Kiinan kommunistit palauttivat järjestyksen vuonna 1949 kieltämällä orjuuden ja oopiumin, sekä toteuttamalla maauudistuksen. Lisut tekivät vastarintaa tosin epäonnistuen. 1800- ja 1900-luvujen levottomuudet ajoivat useita satoja tuhansia lisuja Intian, Burman ja Thaimaan puolelle.

## Kulttuuri

Lisunainen valokuvassa.
Monet lisut ovat sulautuneet laajempaan yhteiskuntaan, mutta useat sadat tuhannet asuvat yhä perinteisissä kylissään. Kylät sijaitsevat tavallisesti kukkuloilla, joita on ollut helppo puolustaa hyökkääjiä vastaan. Kiinan puolella lisut kasvattavat esimerkiksi riisiä, hirssiä ja maissia. Etelämpänä kuten Thaimaassa kasvatetaan myös edelleen oopiumia. Puuvilla ja hamppu ovat olleet aikanaan merkittäviä viljelyskasveja, mutta niiden käyttö on vähentynyt kun vaatteita on alettu ostaa muualta. Lihaa saadaan sioista ja kanoista.

Lisujen vaikeakulkuinen asuinalue on johtanut heidän jakautumiseensa useisiin eri alaryhmiin, joita ovat esimerkiksi anungit, che-nungit, lasawit, lisot, loisut, lusut ja sishawit. Ulkopuoliset ovat jakaneet lisuja myös eri ryhmiin heidän vaatetuksensa perusteella esimerkiksi mustiin ja valkoisiin lisuihin. Lisut jakautuvat eri klaaneihin, jotka ylittävät usein myös eri alaryhmien rajat. Lisut harjoittavat animismia ja esi-isien palvontaa. Osa on lähetyssaarnaajien myötä myös kääntynyt kristinuskoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisut Wikimedia Commonsissa
# Länsijuguurin kieli

**Länsijuguurin** eli **sarygjuguurin kieli** (myös *saryg-uiguurin kieli*) on Kiinassa asuvien sarygjuguurien eli ”keltaisten uiguurien” puhuma turkkilainen kieli.

Sarygjuguurit asuvat Gansun maakunnan Minhuan piirissä. He kuuluvat juigu-kansaan, jonka muut osat puhuvat mongolilaista itäjuguuria, kiinaa ja tiibetiä. Vuonna 1973 heitä laskettiin olevan noin 2 000 henkeä. Sarygjuugurien esi-isiä ovat muinaiset uiguurit, joihin on sekoittunut kirgiisejä, mongoleja, tanguutteja ja tiibetiläisiä.

Länsijuguuri kuuluu turkkilaisten kielten koillisryhmään. Voimakkaan kirgiisivaikutuksen seurauksena sen lähimpiä sukukieliä ovat hakassi, šoori, tšulyminturkki ja Fujuin kirgiisien kieli. Myöhemmin kieleen ovat vaikuttaneet kiina, mongoli ja tiibet.

Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Alueelta löydettyjen uiguurilaisella kirjaimistolla laadittujen buddhalaisten käsikirjoitusten perusteella voidaan päätellä, että sarygjuguurit käyttivät kirjakielenään 1700-luvun alkuun saakka muinaisuiguuria. Nykyään heidän sivistyskielenään on kiina. Monet osaavat myös mongolia ja tiibetiä.

## Lähteet
# Waishengren

**Waishengren** (kiin.: 外省人; pinyin: *wàishěngrén*; kirjaimellisesti: 'muiden provinssien ihmiset'), tai **manterelaiset**, on mandariinikiinankielinen nimitys han-kiinalaisille, jotka saapuivat Taiwanin saarelle Kiinan tasavallan vetäytymisen yhteydessä. Kyseessä ei ole virallinen termi, jota käytettäisiin esim. väestönlaskennassa. Waishengrenin vastakohta on **benshengren** (kiin.: 本省人; pinyin: *bénshěngrén*; kirjaimellisesti: 'tämän provinssin ihmiset'), jolla viitataan Taiwanissa jo ennen tasavallan vetäytymistä asuneisiin kiinalaisiin, jotka puhuvat pääsääntöisesti taiwania tai hakkaa. Lisäksi Taiwanissa asuu ennestään useita alkuperäiskansoja.

Maantieteellisesti manterelaiset sijoittuvat Taiwanin isoihin kaupunkeihin: 41 % pelkästään Taipein alueelle, kun taas 25 % muiden isojen kaupunkien (Keelung, Kaohsiung, Tainan ja Taichung) alueelle.

Perinteisesti manterelaiset ovat vastustaneet taiwanilaista nationalismia ja kannattaneet Kiinan yhdistymistä, mutteivat kommunistien johtamaa Kiinan kansantasavaltaa.

## Lähteet
# Affiksi

**Affiksi** eli sanaliite on sanan runkoon liitettävä osa. Affiksit jaetaan alatyyppeihin sen mukaan, mihin ne sijoitetaan suhteessa sanavartaloon. Kieliteknisesti affiksit ovat morfeemeja.

## Erilaisia affikseja

* prefiksi eli etuliite, kuten esimerkiksi suomen negaatio /epä-/.
* suffiksi eli jälkiliite, kuten esimerkiksi suomen yks. 1. persoonan omistusliite /-ni/. Suffiksit ovat suomessa erittäin yleisiä. Ne jaetaan seuraavasti:

–johtimet (*jak|aa* + *-o* > *jako*, *sattu|a* + *-mus*/*-mys* > *sattumus*)
–päätteet (verbien persoonapääte: *ole**n; nominien sijapääte: *talo**ssa)
–tunnukset (verbeillä modus *ol**isi**n*, *pysty**ne**mme* ja tempus *nauro**i**vat*; nomineilla monikon tunnus: *kissa**t)
–liitteet (nominien omistusliitteet: *autotalli**ni)
–liitepartikkelit (esimerkiksi verbeillä: -pa/-pä, -han/-hän, -ko/-kö, -s > *tekisin**kö, *tule**pa** tänne*, *oletko**s** aivan varma*, *se**hän** on mukava kuulla*)
* infiksi on affiksi, joka tulee sanan (tai sanavartalon) sisään, esimerkiksi akkad. separatiivi /-ta-/, **elûm** 'mennä ylös' > **etlûm** 'mennä ylös jostakin'
* sirkumfiksi tulee sekä sanavartalon alkuun että loppuun, esimerkiksi nahuatlin omistusliitteet tl-substantiiveissa: yks.1.persoona /no- -uh/ **coá-** 'käärme' > **nocoáuh** 'käärmeeni'
* transfiksi on epäjatkuva affiksi, lähinnä seemiläisissä kielissä, esimerkiksi arabiassa, **ktb** 'kirja', josta transfiksillä **i-ā** saadaan (yksikkö) **kitāb** 'kirja', **u-u** (monikko) **kutub** 'kirjat' jne.
* superfiksi vaikuttaa äänteiden suprasegmentaalisiin piirteisiin, kuten tooniin (esim. mbayn kielen frekventatiivi: **rīyā** 'jakaa' > **ríyā** 'jakaa monta kertaa')

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tieteen termipankki: Affiksi (kielitiede)