# Katalaanin äännerakenne

Katalaanin murteet.
Tämä artikkeli käsittelee katalaanin **äännerakennetta** eli fonologiaa. Katalaanissa on tietynasteissa murteellista vaihtelua, ja vaikka sillä onkin kaksi standardiääntämystä, itäkatalaani ja valencia, tämä artikkeli käsittelee useimpien murteiden ominaisuuksia.

## Konsonantit

Katalaanin konsonantit|  | Labiaalit | Dentaalit/ Alveolaarit | Palataalit | Velaarit | Uvulaarit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m | n | ɲ | ŋ |  |
| Klusiilit | soinnittomat | p | t | k |  |
| soinnilliset | b | d | g |  |
| Affrikaatat | soinnittomat |  | t͡s | t͡ʃ |  |  |
| soinnilliset |  | d͡z | d͡ʒ |  |  |
| Frikatiivit | soinnittomat | f | s | ʃ |  |  |
| soinnilliset | (v) | z | ʒ |  | ʁ |
| Approksimantit | keskiset |  |  | j | w |
| lateraaliset |  | l | ʎ |  |  |
| Tremulantit |  | r |  |  |  |
| Napausäänteet |  | ɾ |  |  |  |

* /t/ ja /d/ ovat laminaalisia dentialveolaareja [t̪ d̪]. Sibilanttien /s z/ jälkeen ne ovat laminaalisia alveolaareja [t̻ d̻].
* /k/ ja /g/ ovat velaareja mutta edistyvät prevelaarisiksi ennen etuvokaaleja.. Joissakin Mallorcan murteissa tilanne on päinvastainen: normaali ääntämys on palataalinen [c ɟ], mutta ennen likvidoja ja pyöreitä takavokaaleja [k g].
* Konsonantit /n l ɾ/ ovat apikaalisia etualveolaareja [n̺ l̺ ɾ̺], mutta /n l/ ovat laminaalisia dentialveolaareja [n̪ l̪] ennen konsonantteja /t d/. Lisäksi /n/ on postalveolaarinen [n̠] tai alveolopalataalinen [ɲ̟] ennen konsonantteja /ʃ ʒ t͡ʃ d͡ʒ/, velaarinen [ŋ] ennen konsonantteja /k g/ ja labiodentaalinen [ɱ] ennen konsonantteja /f (v)/, jolloin se myös lankeaa yhteen /m/:n kanssa. Se yhtenee /m/:ään myös ennen konsonantteja /p b/ ääntyen [m].
* Alveolaarit /s z r/ ovat apikaalisia taka-alveolaareja [s̺ z̺ r̺].
* Affrikaatat /t͡s d͡z/ ovat apikaalisia alveolaareja [t͡s̺ d͡z̺].
* Palataalit /ʎ ɲ/ ovat laminaalisia etualveolopalataaleja [ʎ̟ ɲ̟].

Soinnilliset obstruentit ääntyvät sanan lopussa soinnittomina.

Soinnittomat klusiilit lenitoituvat approksimanteiksi tavun alussa kontinuanttien jälkeen; /b d g/ → [β ð ɣ]. Poikkeuksina /d/ lateraalien jälkeen ja /b/ /f/:n jälkeen eivät lenitoidu. Lisäksi ei-betasistisissä murteissa /b/ ei lenitoidu. Tavun koodassa ne ääntyvät klusiileina paitsi useimmissa valencian murteissa, joissa ne lenitoituvat. Joissakin valencian murteissa soinnittomat klusiilit /p t k/ saattavat lenitoitua sanan lopussa ennen vokaalia: *tot açò* [ˈt̪oð aˈsɔ]. Joissakin murteissa, erityisesti valenciassa, sananalkuinen /g/ saattaa lenitoitua: *gata* [ˈɣat̪a]. Monissa murteissa valenciaa lukuun ottamatta /b/ ja /g/ voivat ääntyä geminaattoina tietyissä ympäristöissä: *poble* [ˈpɔbːɫə]; *regla* [ˈreɡːɫə]. Mallorcalla velaarit /k g/ ääntyvät sanan lopussa ja ennen etuvokaaleja [c ɟ], mikä on joissakin murteissa laajentunut kaikkiin ympäristöihin paitsi ennen likvidoja ja takavokaaleja; esim. *sang* [ˈsaɲc].

Affrikaattojen foneeminen status on epävarmaa; muiden konsonanttien jälkeen ne esiintyvät vapaassa vaihtelussa vastaavien frikatiivien kanssa (*clenxa* [ˈkɫɛɲtʃə] ~ [ˈkɫɛɲʃə]), ja ne voidaankin analysoida paitsi affrikaattoina myös klusiili-frikatiivi-sarjoina. Kaikkein vähiten esiintyvät alveolaariset affrikaatat [ts dz]: [dz] ainoastaan vokaalien välissä (*metzines* [məˈdzinəs]) ja [ts] lähinnä historiallisissa yhdyssanoissa (*potser* [puˈtse], sanoista *pot* ja *ser*) ja morfeemirajan yli (*tots* [ˈtots], sanan *tot* monikkomuoto). Alveolopalataalisten affrikaattojen [tʃ dʒ] esiintyminen riippuu murteesta. Standardi-itäkatalaanissa sananalkuinen [tʃ] esiintyy ainoassaan eräissä vierasperäisissä sanoissa (*txec* [ˈtʃɛk]) ja vapaasti sanan keskellä ja lopussa (*fletxa* [ˈfletʃə]; *despatx* [dəsˈpatʃ]). [dʒ] esiintyy ainoastaan vokaalien välissä (*metge* [ˈmedʒə]) ja eräiden analyysien mukaan myös sanan lopussa, missä se kuitenkin ääntyy soinnillisena vain ennen vokaalia (*raig esbiaixat* [ˈradʒ əzβiəˈʃat], mutta *raig* [ˈratʃ]). Monissa murteissa ja painokkaassa puheessa sananalkuinen [tʃ] esiintyy [ʃ]:n tilalla: *xinxe* [ˈtʃiɲtʃə], standardinmukaisesti [ˈʃiɲʃə]. Valenciassa ja eteläkatalaanissa itäkatalaanin [ʒ]:aa vastaa yleensä [dʒ]: *gel* [ˈdʒɛɫ].

/v/ esiintyy Baleaareilla, algareesissä, valenciassa ja paikoitellen Etelä-Kataloniassa. Muualla se on yhdistynyt historialliseen /β/:hen niin, että [b] ja [β] esiintyvät täydennysjakaumallisesti. Mallorcalla [v] ja [w] esiintyvät täydennysjakaumallisesti niin, että [v] esiintyy ennen vokaaleja (*blava* [ˈbɫavə], *blau* [ˈbɫaw]). Niissä murteissa, joissa molemmat äänteet esiintyvät, ne kontrastoivat ennen vokaaleja ja neutralisoituvat [w]:ksi ennen konsonantteja.

Joissakin valencialaismurteissa /s/ ja /ʃ/ ääntyvät niin samankaltaisina, että tulevaisuudessa on odotettavissa niiden neutralisaatio. Pohjoisvalenciassa /ʃ/ ääntyy yleisesti [js̠ʲ] tai [js̠]. Keskivalencian sanoissa *mig* ja *lleig* esiintyvää äännettä on kuvailtu [ts]:ksi [tʃ]:n sijaan.

Aragonissa ja keskivalenciassa soinnilliset frikatiivit ja affrikaatat ovat yhtyneet niiden soinnittomiin vastineisiin ja /v/ on langennut yhteen [b~β]:n kanssa.

Vaikka ”tumma” l eli [ɫ] onkin /l/:n paikka-allofoni useissa murteissa, se ääntyy aina tummana itämurteissa.

Roottisten konsonanttien /r ɾ/ jakauma on samankaltainen kuin espanjassa. Vokaalien välissä ne kontrastoivat (*mirra* [ˈmirə]; *mira* [ˈmiɾə]), mutta muuten ne esiintyvät täydennysjakaumallisesti. /r/ esiintyy muun kuin sananalkuisen tavun alussa ja konsonanttien /l n s/ jälkeen. Tavun koodassa esiintyvän roottisen äänteen suhteen esiintyy murteellista vaihtelua: länsikatalaanissa esiintyy yleisesti [ɾ], kun taas keskikatalaanissa heikosti tremulanttinen [r] paitsi ennen vokaalilla alkavaa sanaa samassa prosodisessa yksikössä, jolloin se on [ɾ].

Huolitellussa puheessa konsonantit /n m l/ voivat esiintyä kahdennettuina (*innecessari* [inːəsəˈsaɾi]; *emmagatzemar* [əmːəɣədzəˈma]; *il·lusió* [iɫːuziˈo]). Kahdentunut /ʎʎ/ on myös mahdollinen (*ratlla* [ˈraʎːə]).

## Vokaalit

Standardikatalaanin vokaalit.
Valencian vokaalit.

|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| suppea | i (y) |  | u |
| puolisuppea | e | (ə) | o |
| puoliväljä | ɛ | ɔ |
| väljä | a |

* /a/ on luoteis- ja keskikatalaanissa takaisempi ja avoimempi kuin sen espanjankielinen vastine, hieman etisempi ja suppeampi [ä~ɐ] Ribagorçassa ja valenciassa ja vielä etisempi ja suppeampi [a~æ] Mallorcalla.
* Mallorcalla, Minorcalla ja valenciassa puoliväljät vokaalit /ɛ ɔ/ ovat avoimempia, eli niiden ääntämys on lähellä vokaaleja [æ ɒ].
* Algareesissä, pohjoiskatalaanissa ja joidenkin espanjankielisten alueiden rajoilla puolisuppeat ja puoliväljät vokaalit saattavat yhdistyä vokaaleiksi [e̞ o̞].
* Suppeat vokaalit ovat väljempiä kuin espanjassa. Painottomat /i u/ yleisesti keskistyvät. Valenciassa ja Baleaareilla ne ovat väljempiä ja keskisempiä.
* Pohjoiskatalaani lainaa usein ranskasta ja oksitaanista vokaalit /y ø̞/.
* Barcelonan metropolialueella painoton švaa väljistyy [ɐ]:ksi.
* Tavunloppuisia nasaaleja edeltävät vokaalit voivat nasalisoitua: *diumenge* [diwˈmẽɲʒə].

Useimmissa murteissa on seitsemän painollista vokaalifoneemia. Joissakin baleaarimurteissa esiintyy kuitenkin lisäksi painollinen švaa.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

Keskikatalaani| Vokaali | IPA | Sana | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| i | /ˈsik/ | *sic* | niin, siten |
| e | /ˈsek/ | *séc* | taite |
| ɛ | /ˈsɛk/ | *sec* | istun; kuiva |
| a | /ˈsak/ | *sac* | laukku |
| o | /ˈsok/ | *sóc* | olen |
| ɔ | /ˈsɔk/ | *soc* | kanto |
| u | /ˈsuk/ | *suc* | mehu |

 |

Länsikatalaani| Vokaali | IPA | Sana | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| i | /ˈsik/ | *sic* | niin, siten |
| e | /ˈsek/ | *séc*, *sec* | taite istun; kuiva |
| ɛ | /ˈsɛt/ | *set* | seitsemän |
| a | /ˈsak/ | *sac* | laukku |
| o | /ˈsok/ | *sóc* | olen |
| ɔ | /ˈsɔk/ | *soc* | kanto |
| u | /ˈsuk/ | *suc* | mehu |

 |

Baleaarienkatalaani| Vokaali | IPA | Sana | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| i | /ˈsik/ | *sic* | niin, siten |
| e | /ˈsek/ | *séc* | taite |
| ɛ | /ˈsɛk/ | *sec* | istun |
| ə | /ˈsək/ | *sec* | kuiva |
| a | /ˈsak/ | *sac* | laukku |
| o | /ˈsok/ | *sóc* | olen |
| ɔ | /ˈsɔk/ | *soc* | kanto |
| u | /ˈsuk/ | *suc* | mehu |

 |

Itäkatalaanissa painottomat vokaalit redusoituvat seuraavasti: /a e ɛ/ → [ə]; /o ɔ u/ → [u]; /i/ ei muutu. Algareesissä /a e ɛ/ yhtyvät [a]:han. Useimmilla Mallorcan alueilla [o] voi esiintyä painottomana.

Länsikatalaanissa redusoituminen tapahtuu seuraavasti: /e ɛ/ → [e]; /o ɔ/ → [o]; /a u i/ eivät muutu.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

Itäkatalaani| Vokaali | Esim. | IPA | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| [i] | si | [si] | jos |
| [ə] | se | [sə] | itsensä |
| sa | [sə] | hänet (f.) |
| [u] | -nos | [nus] | meidät |
| uns | [uns] | jotkut |

 |

Länsikatalaani| Vokaali | Esim. | IPA | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| [i] | si | [si] | jos |
| [e] | se | [se] | itsensä |
| [a] | sa | [sa] | hänet (f.) |
| [o] | -nos | [nos] | meidät |
| [u] | uns | [uns] | jotkut |

 |

## Lähteet