Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tanguutin kieli

| Tanguutti |
| --- |
| Tiedot |
| Alue | Kiina |
| Puhujia | *kuollut* |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | Sinotiibetiläiset kielet |
| Kieliryhmä | Tiibetiläis-burmalaiset kielet |
| ISO 639-3 | txg |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Tanguutin kieli** on kuollut tiibetiläis-burmalainen kieli, jonka puhuma-alue sijoittuu nykyisen Kiinan kansatasavallan länsiosiin. Kieli tunnetaan noin 900–1200-luvulta peräisin olevista kirjallisista lähteistä, ja sillä oli oma kirjoitusjärjestelmä, jonka merkit muistuttavat kiinan merkkejä. Suurin osa tunnetusta tanguutinkielisestä kirjallisesta materiaalista on buddhalaisia tekstejä. Tanguuteilla oli mainittuna aikana valtakunta nykyisessä Luoteis-Kiinassa, ja sen kukistivat mongolit verisesti 1227. Tähän loppui kielen kirjallinen käyttö. Vaikka mongolit tuskin saivat koko kansaa hävitetyksi, kuten on väitetty*lähde?*, kieli sammui vähitellen puhuttunakin. Kirjoitusta ei ole onnistuttu kiistattomasti selvittämään.

## Lähteet
# Hmongin kieli

| Hmong |
| --- |
|  Miao-jao-kielten levinneisyys kartalla. Hmongin puhuma-alueet on merkitty punaisella. |
| Muu nimi | miao |
| Tiedot |
| Alue | Kiina, Vietnam, Laos |
| Puhujia | 7 708 420 |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | miao-jao-kielet |
| Kielikoodit |
| ISO 639-2 | hmn |
| ISO 639-3 | hmn |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

**Hmong** eli **miao** on nimitys Kiinassa, Vietnamissa ja Laosissa asuvien hmongien ja miaojen puhumille miao-jao-kielikuntaan kuuluville kielille. Niitä puhuu äidinkielenään yhteensä noin 7,7 miljoonaa ihmistä. *Ethnologue* jakaa hmongin makrokielen 25 yksittäiseksi kieleksi, jotka ryhmittyvät kolmeksi alaryhmäksi.

## Lähteet
# IANA

**Internet Assigned Numbers Authority** (**IANA**) vastaa maailmanlaajuisesti IP-osoitteiden ja autonomisten järjestelmien numeroiden allokoinnista, juurinimipalvelimesta, MIME-tyypeistä sekä eräistä muista Internet-protokollista ja niihin liittyvistä. IANA:a ylläpitää Internet Corporation for Assigned Names and Numbers.

IANA:a ylläpiti ensimmäisenä Jon Postel Etelä-Kalifornian yliopiston *Information Sciences Institute*:sta (ISI) Yhdysvaltain puolustusministeriön kanssa solmitun sopimuksen alla, kunnes se siirrettiin ICANN:in alaisuuteen Yhdysvaltain kauppaministeriön kanssa solmitun sopimuksen alla.

## Aiheesta muualla

* IANA:n web-sivusto
# ISO 9660

**ISO 9660** on ISO-standardoitu tiedostojärjestelmä luettaville optisille levyille (CD-ROM).

ISO 9660 tiedostojärjestelmässä useampitavuiset arvot ovat tallennettu kummassakin (little, big) tavujärjestyksessä joten sitä voidaan kutsua myös *bi-endian* tavujärjestykseksi.

ISO 9660 on kehitystä High Sierra -tiedostojärjestelmästä (ECMA-119).
Standardin mukaiset tiedostonimet ovat rajoittuneita kahteen tasoon:

* ensimmäinen taso käyttää DOS-tyylisiä 8.3 nimiä (kahdeksan merkkiä nimelle, kolme merkkiä tiedostopäätteelle)
* toinen taso tukee pitkiä tiedostonimiä

Lisäksi on olemassa Rock Ridge Interchange Protocol ja Joliet-laajennuksia tiedostojärjestelmään erilaiselle metatiedolle, kuten POSIX-standardin mukaisille käyttäjäoikeuksille sekä Unicode-merkistölle. El Torito -laajennuksella CD-levyä voidaan käyttää tietokoneen käynnistämiseen (mm. live-CD).

CD-ROM levykuvan tiedostoa kutsutaan usein *ISO-imageksi* tai *ISO-levykuvaksi* standardin mukaan. Myös myöhemmän Universal Disk Format (UDF) tiedostojärjestelmän levykuvaa kutsutaan usein samalla nimellä.

## Historia

Vuonna 1985 useat teknologiayritykset kuten Apple, Sony ja Microsoft kokoontuivat High Sierra hotellissa Kaliforniassa sopiakseen yhteisestä tiedostorakenteesta. Ryhmä kehitti ehdotuksen, joka julkaistiin seuraavana vuonna. Ehdotus muodosti pohjan standardille, jonka Ecma International julkaisi. Ecma toimii yhteistyössä ISO:n kanssa ja julkaistusta versiosta kehitettiin ISO 9660, joka julkaistiin vuonna 1988.

## Lähteet
# ISOFIX

ISOFIX-kiinnikkeet irrotettavan osan takana.
**ISOFIX** on kansainvälinen standardi kiinnikkeille, joilla lasten turvaistuin kytketään autoon.

ISOFIX on ISO:n standardi ISO 13216, joka määrittää kiinnitysjärjestelmän ryhmän 1 lasten turvaistuimille. Standardi määrittää kiinnityspisteiden sijainnin autossa ja mahdollistaa yhteensopivien turvaistuimien kiinnittämisen nopeasti ja turvallisesti vaihtoehtona turvavyölle.
# Slaavilaiset kielet

Baltian ja slaavilaisten kielten suku, punaisella kadonneet ja valkealla luokat / alkukielet.
Slaavilaiset kielet.
**Slaavilaiset kielet** on yksi indoeurooppalaisten kielten kieliryhmistä. Slaavilaisia kieliä puhuu satoja miljoonia ihmisiä Keski- ja Itä-Euroopassa, Balkanin niemimaalla sekä Siperiassa. Slaavilaisten kielten yhteinen historiallinen edeltäjä on kantaslaavi, joka puolestaan pohjautuu baltoslaavilaiseen kantakieleen, josta myös balttilaiset kielet ovat kehittyneet. Slaavilaisten kielten puhujia kutsutaan slaaveiksi.

## Luokittelu

Slaavilaiset kielet jaetaan itä-, länsi- ja eteläslaavilaisiin kieliin:

**Eteläslaavilaiset kielet bulgaria
* makedonia
* sloveeni
* serbokroaatti (kroatia, bosnia, serbia, montenegro)

**Itäslaavilaiset kielet ruteeni
* ukraina
* valkovenäjä
* venäjä

**Länsislaavilaiset kielet kašubi
* polabi
* puola
* slovakki
* sorbi (*vendi*)
* tšekki

## Kirjallisuutta

* Nuorluoto, Juhani: *Slaavien kirjalliset traditiot ja kirjakielet: Aatehistoriallisia taustoja, kielellisiä valintoja, identiteettien kehityksiä*.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2003.  ISBN 951-570-559-2  Verkkoversio.
# EBCDIC

**Extended Binary Coded Decimal Interchange Code** (lyh. **EBCDIC**) on kahdeksanbittinen merkistökoodaus, jota on käytössä pääasiassa IBM:n suurtietokoneissa ja minitietokoneissa.

Merkistö perustuu IBM:n aiemmin käyttämään järjestelmään ja sitä on käytetty IBM:n System/360 -suurtietokoneessa. System/360:n oli tarkoitus käyttää ASCII-merkistöä, mutta reikäkortti- ja tulostinlaitteet eivät olleet valmiita lähellä julkaisua.

EBCDIC ja ASCII eivät ole yhteensopivia. Lisäksi EBCDIC-merkistö järjestää pienen kirjaimen ennen isoa kirjainta, päinvastoin kuin ASCII-merkistö.

**UTF-EBCDIC** on Unicoden määrittelemä alalajike EBCDIC merkistön tuelle.

Merkistön edeltäjä on **BCDIC**.

## EBCDIC-merkit

Taulukko esittää EBCDIC-merkistön *Invariant character set* -osuutta. Nämä merkit ovat samat ja samoissa paikoissa eri kielille tarkoitetuissa merkistöissä. IBM:n termi eri kielille tarkoitetuista merkistöistä on "koodisivu".

| koodi | …0 | …1 | …2 | …3 | …4 | …5 | …6 | …7 | …8 | …9 | …a | …b | …c | …d | …e | …f |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0… | NUL | SOH | STX | ETX | SEL | HT | RNL | DEL | GE | SPS | RPT | VT | FF | CR | SO | SI |
| 1… | DLE | DC1 | DC2 | DC3 | RES/ENP | NL | BS | POC | CAN | EM | UBS | CU1 | IFS | IGS | IRS | IUS/ITB |
| 2… | DS | SOS | FS | WUS | BYP/INP | LF | ETB | ESC | SA | SFE | SM/SW | CSP | MFA | ENQ | ACK | BEL |
| 3… |  |  | SYN | IR | PP | TRN | NBS | EOT | SBS | IT | RFF | CU3 | DC4 | NAK |  | SUB |
| 4… | SP |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ¢ | . | < | ( | + | | |
| 5… | & |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ! | $ | \* | ) | ; | ¬ |
| 6… | - | / |  |  |  |  |  |  |  |  | ¦ | , | % | \_ | > | ? |
| 7… |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ` | : | # | @ | ' | = | " |
| 8… |  | a | b | c | d | e | f | g | h | i |  |  |  |  |  | ± |
| 9… |  | j | k | l | m | n | o | p | q | r |  |  |  |  |  |  |
| A… |  | ~ | s | t | u | v | w | x | y | z |  |  |  |  |  |  |
| B… | ^ |  |  |  |  |  |  |  |  |  | [ | ] |  |  |  |  |
| C… | { | A | B | C | D | E | F | G | H | I |  |  |  |  |  |  |
| D… | } | J | K | L | M | N | O | P | Q | R |  |  |  |  |  |  |
| E… | \ |  | S | T | U | V | W | X | Y | Z |  |  |  |  |  |  |
| F… | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |  |  |  |  |  | EO |

## Katso myös

* ASCII
* Unicode

## Lähteet
# Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä

Suurimpien Unixien kaltaisten käyttöjärjestelmien sukupuu
**Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä** (lyhyemmin **\*nix**) on nimitys, jota käytetään Unixin tavoin toimivista käyttöjärjestelmistä, jotka eivät noudata Single UNIX Specification -standardia tai eivät ole sertifioituja. Tällaisia järjestelmiä ovat esimerkiksi Linux ja BSD.

Alkuperäisen AT&T:n Bell Labs -tutkimuskeskuksessa kehitetyn järjestelmän nimi oli UNIX. Nykyään UNIX-tavaramerkin omistaa The Open Group, joka maksua vastaan sallii sen käytön Single UNIX Specification -standardia noudattaville järjestelmille.

Eric S. Raymond ja Rob Landley jakavat Unixin kaltaiset kolmeen ryhmään seuraavasti:

* geneettinen Unix: lähdekoodi periytyy alkuperäisestä Bell Labsin Unixista
* tavaramerkitty Unix: tekniseltä toteutukseltaan mikä tahansa, jonka on varmistettu noudattavan Unix-standardia
* toiminnallisesti Unix: Unix-määrittelyn tavoin toimiva, jossa ei ole käytetty Unixista periytyvää lähdekoodia ja jota ei ole sertifioitu standardin mukaiseksi

## Käyttöjärjestelmiä

* BSD
	+ 386BSD
		- FreeBSD
		- macOS
		- NetBSD
		- OpenBSD
	+ BSD/OS (BSDi)
* Coherent
* Linux
	+ Debian
	+ Fedora
	+ Linux Mint
	+ Ubuntu
* Minix
* QNX
* UniFLEX

Muita Unixin kaltaisia ovat muun muassa kaupalliseen käyttöön suunnatut Idris (1978) ja UNOS (1982).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Unix-like Definition (englanniksi)
* Grokline's UNIX Ownership History Project (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# İ

|  |
| --- |
| İi İi |
|   |
|

| Latinalaisen kirjaimiston täydennyksiä |
| --- |
| Āā | Àà | Ää | Åå | Ãã | Ĉĉ |
| Čč | Ćć | Çç | Ðð | Đđ | Ɖɖ |
| Éé | Ëë | Êê | Ƒƒ | Ğğ | Ĝĝ | Ǧǧ |
| Ġġ | Ĥĥ | Ħħ | Ïï | Iı | İi | Ǩǩ |
| Ŀŀ | Łł | Ŋŋ | Ńń | Ññ | Ơơ |
| Ôô | Őő | Õõ | Ōō | Öö | Øø |
| Řř | ſ | Ŝŝ | Šš | Şş | Ŧŧ |
| Þþ | Ůů | Ŭŭ | Űű | Üü | Ŵŵ |
| Ƿƿ | Ȳȳ | Źź | Žž | Żż | Ʒʒ |
| Ligatuureja |
| Ææ | Ĳ ĳ | Œœ | ẞß |
| Tarkkeita |
| ´ | ` | ^ | ˇ |
| ¨ | ˜ | ¯ |
| Luettelo kirjaimista |

 |

**İ** (**i**) on turkkilaisessa aakkostossa esiintyvä latinalaisiin kirjaimiin kuuluva I-kirjaimen variantti, johon on lisätty yläpuolinen piste isoon kirjaimeen pienen kirjaimen tapaan. Kirjainta käytetään turkissa, azerissa, krimintataarissa*lähde?* ja tataarissa*lähde?*.

Ääntämykseltään kirjain on etinen, suppea, lavea vokaali ([i]) ja vastaa näin muun muassa suomen /i/-äännettä. Turkkilaisessa aakkostossa esiintyy myös vastaava pisteetön kirjain I eli ı, joka on ääntämykseltään takainen, suppea, lavea vokaali ([ɯ]).

Esimerkiksi Istanbulin turkinkielinen nimi on *İstanbul*.

Turkin pisteetön I ja pisteellinen İ

## Lähteet
# Indoarjalaiset kielet

Indoarjalaisten kielten levinneisyys eteläisessä Aasiassa.
Indoarjalaisten kielten puhuma-alue eteläisessä Aasiassa suhteessa muihin eteläisen Aasian kieliryhmiin.
Tärkeimpien nykyaikaisten indoarjalaisten kielten puhuma-alueet.
**Indoarjalaiset kielet** ovat indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen haaraan kuuluva kieliryhmä. Indoarjalaiset kielet jakautuvat kronologisesti kolmeen ryhmään:

1. muinaisindoarja, käytännössä Rigvedan ja muun Veda-kirjallisuuden kieli sekä klassillinen sanskrit.
2. keski-indoarja, jonka kirjallinen muoto on pāli.
3. nykyindoarja, joita on yli 200.

Indoarjalaisia kieliä puhuu yhteensä noin 800 miljoonaa ihmistä lähinnä Intiassa, Bangladeshissa, Pakistanissa, Nepalissa ja Sri Lankassa. Suurimmat kielet ovat hindi ja urdu (yhteensä n. 320 miljoonaa puhujaa), bengali (n. 200 miljoonaa), pandžabi (n. 100 miljoonaa) ja marathi (n. 70 miljoonaa).

## Lähteet

NäytäIndoarjalaiset kielet

* aer
* andh
* angika
* assami
* awadhi
* bagheli
* baškarik
* bengali
* bhadrawahi
* bhili
* bhisnupriya
* bhodžpuri
* bradž
* buksa
* bundeli
* chambeali
* chhattisgarhi
* chittagon
* chitwania tharu
* dameli
* dangaura tharu
* dhatki
* divehi
* dogri
* fidžinhindi
* gaddi
* garhwali
* gawar
* goaria
* grangali
* gudžarati
* gurgula
* halbi
* haryanvi
* hindi
* hindko
* hindustani
* Induksenkohistani
* kalaša
* kanauji
* kašmiri
* katarkalai
* kathariya tharu
* khowar
* kochila tharu
* koli
* kumaoni
* kurdari
* kutši
* lahnda
* lambadi
* magahi
* maijan
* maithili
* majhi
* mandeali
* marathi
* marwari
* musasa
* nimadi
* ningalami
* nepali
* od
* orija
* paali
* palya bareli
* pandžabi
* pašai
* pauri bareli
* phalura
* radžastani
* rana tharu
* rangpuri
* rathwi bareli
* rohingya
* romani
* sadri
* sanskrit
* saraiki
* sawi
* šina
* sindhi
* sinhali
* sirmauri
* sonha
* šumašti
* surjapuri
* sylheti
* tirahi
* torwali
* urdu
* varhadi-nagpuri
* varli
* vasavi
# AIX

| AIX |
| --- |
| Kehittäjä | IBM |
| Tuoteperhe | Unix |
| Julkaistu | 1986 |
| Ytimen tyyppi | monoliittinen, ladattavilla moduuleilla |
| Suoritintuki | PowerPC, IBM S/370 |
| Lähdekoodimalli | suljettu |
| Lisenssi | kaupallinen |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**AIX** (**A**dvanced **I**nteractive e**X**ecutive) on Unix-käyttöjärjestelmä, jota käytetään IBM:n RT/PC- ja RS/6000-sarjan (nykyään IBM Power Systems) koneissa.

Käyttöjärjestelmä kehitettiin alun perin IBM 6150 RT -työasemaa varten.
Ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1986. Se perustui aluksi System V:n Release 3:een, mutta myöhemmin siihen otettiin myös BSD-ominaisuuksia.

Käyttöjärjestelmä tukee useita laitteistoalustoja, mm. PowerPC-pohjaisia työasemia ja IBM S/370 -suurtietokoneita. Siitä on julkaistu versio myös IBM PS/2 -tietokoneelle nimellä AIX PS/2.

IBM pyrki kehittämään *Workplace OS* käyttöjärjestelmää Open Software Foundationin (OSF) Research Instituten (RI) kanssa perustuen Carnegie Mellon -yliopiston (CMU) Mach-mikroytimeen, josta tuli yksi kalleimmista epäonnistumisista ja suunnitelmat AIX:n muuttamisesta mikroytimelle keskeytettiin vuonna 1995.

Project Montereyn osana IBM kehitti AIX:stä versiota Intel Itanium -suorittimille, mutta sille ei ollut halukkaita asiakkaita ja projekti peruttiin.

## Versiot

* 1.1 (1986) (AIX RT)
* 2.2.1 (1991)
* 3 (1990)
	+ samaan aikaan POWER1 ja IBM RS/6000 julkaisujen kanssa
* 4.0 (1994)
	+ symmetrinen moniprosessointi
* 4.3 (1997)
	+ 64-bittisten suorittimien tuki
	+ IPv6
* 5.1 (2001)
* 6.1 (2007)
* 7.1 (2010)
	+ POWER7 tuki
* 7.2 (2015)
	+ POWER8 tuki

## Tiedostojärjestelmätuki

Käyttöjärjestelmä tukee muun muassa seuraavia tiedostojärjestelmiä:

* JFS *Journaled File System*

JFS1 lisättiin käyttöjärjestelmäversioon 3.1 vuonna 1990, myöhemmin on lisätty JFS2-versio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IBM:n viralliset AIX-sivut
* Luettelo AIX-komennoista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
# KOI8-R

**KOI8-R** (ven. КОИ-8, код обмена информацией, 8 битов, "informaationvaihtokoodi, 8-bittinen") on 8-bittinen merkistö, joka on suunniteltu venäjän kieltä varten. Se kattaa myös bulgarian kielen. Ukrainaa varten on oma KOI8-U, jossa on lisäksi ukrainan kielen vaatimat kirjaimet. KOI8-R oli julkaisematon *de facto* standardi, mutta perustui standardeihin GOST 19768-74 (eli vanha koi8), ISO 6937/8 (ei rekisteröity) ja sen muunnelmat INIS-cyrillic ja ISO 5427. Venäläiset Unix-käyttäjät julkaisivat sen vuonna 1993 internet-standardina RFC 1489.

KOI8-R on edelleen paljon käytetympi kuin ISO 8859-5, joka ei ikinä levinnyt laajaan käyttöön. Toinen yleinen koodaus kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettavia kieliä varten on Windows-1251. Molemmat korvautuvat ehkä tulevaisuudessa Unicodella.

KOI8-R:ssä kirjainten järjestys on niitä lähinnä vastaavien latinalaisten kirjainten mukaan, eikä aakkosjärjestyksessä. Tällä saavutetaan se, että jos ylin bitti häviää, teksti säilyy lähes ymmärrettävänä. Esimerkiksi merkkijonosta "Русский Текст" tulee "rUSSKIJ tEKST".

| KOI8-R |
| --- |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
| 0x | nul | soh | stx | etx | eot | enq | ack | bel | bs | ht | nl | vt | np | cr | so | si |
| 1x | dle | dc1 | dc2 | dc3 | dc4 | nak | syn | etb | can | em | sub | esc | fs | gs | rs | us |
| 2x | sp | ! | " | # | $ | % | & | ' | ( | ) | \* | + | , | - | . | / |
| 3x | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; | < | = | > | ? |
| 4× | @ | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 5x | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | [ | \ | ] | ^ | \_ |
| 6x | ` | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o |
| 7x | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | { | | | } | ~ | del |
| 8x | ─ | │ | ┌ | ┐ | └ | ┘ | ├ | ┤ | ┬ | ┴ | ┼ | ▀ | ▄ | █ | ▌ | ▐ |
| 9x | ░ | ▒ | ▓ | ⌠ | ■ | ∙ | √ | ≈ | ≤ | ≥ |   | ⌡ | ° | ² | · | ÷ |
| Ax | ═ | ║ | ╒ | ё | ╓ | ╔ | ╕ | ╖ | ╗ | ╘ | ╙ | ╚ | ╛ | ╜ | ╝ | ╞ |
| Bx | ╟ | ╠ | ╡ | Ё | ╢ | ╣ | ╤ | ╥ | ╦ | ╧ | ╨ | ╩ | ╪ | ╫ | ╬ | © |
| Cx | ю | а | б | ц | д | е | ф | г | х | и | й | к | л | м | н | о |
| Dx | п | я | р | с | т | у | ж | в | ь | ы | з | ш | э | щ | ч | ъ |
| Ex | Ю | А | Б | Ц | Д | Е | Ф | Г | Х | И | Й | К | Л | М | Н | О |
| Fx | П | Я | Р | С | Т | У | Ж | В | Ь | Ы | З | Ш | Э | Щ | Ч | Ъ |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
# KOI8-U

**KOI8-U** on 8-bittinen merkistö, joka on suunniteltu ukrainan kieltä varten. Se on kehitetty KOI8-R:stä, josta on korvattu kahdeksan graafista merkkiä ukrainan kirjaimilla Ґ, Є, І, Ї ja niiden pienillä vastineilla. KOI8-U julkaistiin Internet-standardina RFC 2319 vuonna 1998.

| KOI8-U |
| --- |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
| 0x | nul | soh | stx | etx | eot | enq | ack | bel | bs | ht | nl | vt | np | cr | so | si |
| 1x | dle | dc1 | dc2 | dc3 | dc4 | nak | syn | etb | can | em | sub | esc | fs | gs | rs | us |
| 2x | sp | ! | " | # | $ | % | & | ' | ( | ) | \* | + | , | - | . | / |
| 3x | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | : | ; | < | = | > | ? |
| 4× | @ | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O |
| 5x | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | [ | \ | ] | ^ | \_ |
| 6x | ` | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o |
| 7x | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | { | | | } | ~ | del |
| 8x | ─ | │ | ┌ | ┐ | └ | ┘ | ├ | ┤ | ┬ | ┴ | ┼ | ▀ | ▄ | █ | ▌ | ▐ |
| 9x | ░ | ▒ | ▓ | ⌠ | ■ | ∙ | √ | ≈ | ≤ | ≥ | nbsp | ⌡ | ° | ² | · | ÷ |
| Ax | ═ | ║ | ╒ | ё | є | ╔ | і | ї | ╗ | ╘ | ╙ | ╚ | ╛ | ґ | ╝ | ╞ |
| Bx | ╟ | ╠ | ╡ | Ё | Є | ╣ | І | Ї | ╦ | ╧ | ╨ | ╩ | ╪ | Ґ | ╬ | © |
| Cx | ю | а | б | ц | д | е | ф | г | х | и | й | к | л | м | н | о |
| Dx | п | я | р | с | т | у | ж | в | ь | ы | з | ш | э | щ | ч | ъ |
| Ex | Ю | А | Б | Ц | Д | Е | Ф | Г | Х | И | Й | К | Л | М | Н | О |
| Fx | П | Я | Р | С | Т | У | Ж | В | Ь | Ы | З | Ш | Э | Щ | Ч | Ъ |
|  | x0 | x1 | x2 | x3 | x4 | x5 | x6 | x7 | x8 | x9 | xA | xB | xC | xD | xE | xF |
# Ohjausmerkki

**Ohjaus-** eli **kontrollimerkki** (myös *ohjaus-* tai *kontrollikoodi*) on tietokonemerkistöön kuuluva tekninen merkki, jonka tarkoitus on käynnistää jokin laitteistoa tai tiedon käsittelyä ohjaava toimi. Ohjausmerkillä ei yleensä ole näkyvää esitysmuotoa, mutta esimerkiksi rivinvaihdon tai vaakasuuntaisen sarkauksen tuottava tulostumaton merkki voi erottua tyhjänä tilana tavallisten kirjoitusmerkkien lomassa. Myös välilyöntiä voidaan toisinaan pitää ohjausmerkkinä.

ASCII-perusmerkistöön sisältyy lukuisia ohjausmerkkejä, jotka ovat suoraan periytyneet Unicode-merkistönkin ensimmäiseen lohkoon, ja lisää ohjausmerkkejä on Latin 1 -täydennyslohkossa. Osa ohjausmerkeistä juontaa juurensa jo 1870-luvulla kaukokirjoittimia varten kehitetystä Baudot-koodista.

## Lähteet
# Ässävika

**Ässävika** eli **sigmatismi** (puhekielessä myös *sammaltaminen* tai *lespaaminen*) on puhevika, jossa henkilöllä on vaikeuksia sibilantti s:n ääntämisessä. Yleisintä s-vika on pienillä lapsilla jäänteenä puheenopettelusta. Ilmiönä se on yleinen, mutta suurin osa lapsista oppii äänteen kuitenkin jo ala-asteen aikana puheterapeutin tai muun harjoituksen myötä eikä ongelmia synny. Puhevika voi kuitenkin jäädä pysyväksi ellei sitä pyritä korjaamaan ennen teini-ikää, koska tämän jälkeen ääntöelinten mukauttaminen uuteen äänteeseen on huomattavasti vaikeampaa.

/s/:n ääntämisen oppimista voidaan edistää, mutta harjoittelussa tulee huomioida myös yksilön oma kehitys. Harvinaisemmissa tapauksissa S-vika voi muiden ääntövaikeuksien tavoin johtua myös vammasta kallon tai ääntöelinten alueella.

## Katso myös

* Ärrävika

## Lähteet

* Wiik, Kalevi: *Fonetiikan perusteet*.  (Oppikirja)  Helsinki:  WSOY, 1981.  ISBN 951-0-10324-1
# Soinnillinen faryngaalinen frikatiivi

**Soinnillinen faryngaalinen frikatiivi** on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ʕ]. Äänne esiintyy muun muassa arabian ja heprean kielissä; hepreassa se voidaan ääntää myös jiddišin tapaan velaarisena.

## Ääntäminen

Soinnillinen velaarinen frikatiivi äännetään nielussa (lat. *farynx*). Sinne muodostetaan kapeikko, jonka kautta kulkeva ilmavirta aiheuttaa hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äänteen tuottamisen aikana.

## Lähteet

* Wiik, Kalevi: *Fonetiikan perusteet*.  (Suomenkielinen oppikirja)  Helsinki:  WSOY kurssikirjat, 1981.  ISBN 951-0-10324-1

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*

NäytäKonsonantit kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikulaatiopaikka → | Labiaali | Koronaali | Dorsaali | Laryngaali |
| Artikulaatiotapa ↓ | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Epiglottaali | Glottaali |
| Nasaali | m̥ m | ɱ̥ ɱ | n̥ n | ɳ̥ ɳ | ɲ̥ ɲ | ŋ̥ ŋ | ɴ̥ ɴ |   |
| Klusiili | p b | p̪ b̪ | t d | ʈ ɖ | c ɟ | k ɡ | q ɢ | ʡ | ʔ |   |
| Affrikaatta | pɸ bβ | p̪f b̪v | ts dz | tʃ dʒ | ʈʂ ɖʐ | cç ɟʝ | kx gɣ | qχ ɢʁ | ʡħ ʡʕ | ʡʜ ʡʢ | ʔh ʔɦ |
| Frikatiivi | ɸ β | f v | θ ð | s z | ʃ ʒ | ʂ ʐ | ç ʝ | x ɣ | χ | ʁ | ħ | ʕ | ʜ | ʢ | h ɦ |
| Approksimantti |    β̞ |    ʋ |    ɹ |    ɻ |    j |    ɰ |   |   |   |
| Tremulantti |    ʙ |  | r̥ r |    ɽ͡r |  |  |    ʀ |  |    я |   |
| Yksitäryinen tremulantti |    ⱱ̟ |    ⱱ | ɾ̥ ɾ |    ɽ |   |  |    ɢ̆ |   |    ʡ̯ |   |
| Lateraalinen frikatiivi |  | ɬ ɮ | ɭ˔̊    | ʎ̥˔    | ʟ̝̊    |   |   |
| Lateraalinen appr. |  | l̥ l |    ɭ |    ʎ |    ʟ |   |  |
| Lateraalinen yksitäryinen tremulantti |   |    ɺ |    ɺ̠ |    ʎ̯ |   |   |   |
# Fonaatio

**Fonaatio** on toiminta mikä syntyy kuin kurkunpää-ääni ilmavirtauksen vaihtelu kurkunpään läpi. Yksittäisen äänteen ominaisuutena kutsutaan soinniksi.

## Lähteet