# Mongolin kieli

| Mongoli |
| --- |
|  Mongolin puhuma-alue |
| Oma nimi | Mongol (Монгол) |
| Tiedot |
| Alue |  Mongolia  Sisä-Mongolia (Kiina) |
| Virallinen kieli |  Mongolia |
| Puhujia | 5 700 000 |
| Sija | ei 100 suurimman joukossa |
| Kirjaimisto | kyrillinen ja mongolialainen |
| Kielitieteellinen luokitus |
| Kielikunta | mongolilaiset kielet |
| Kieliryhmä | Itäinen ryhmä |
| Kielikoodit |
| ISO 639-1 | mn |
| ISO 639-2 | mon |
| ISO 639-3 | khk |
|
Ohje
 |
| Infobox OK |

Mies puhuu mongoliksi
**Mongolin kieli** (монгол хэл, *mongol hel*) on useimpien Mongolian asukkaiden äidinkieli. Suurin osa puhuu sen halha-murretta. Kieltä puhutaan myös Sisä-Mongolian, Liaoningin, Jilinin ja Heilongjiangin provinsseissa Kiinassa, Yssyk-Kölin alueella Kirgisiassa ja Burjatiassa Venäjällä. Mongoli kuuluu mongolilaisten kielten kielikuntaan, joka taas on toisinaan luokiteltu suurempaan kiistanalaiseen altailaisten kielten ryhmään, johon lukeutuu myös muun muassa turkin kieli. Kieli on voimakkaasti agglutinoiva ja käyttää yksinomaan suffikseja.

## Fonologia

### Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali | Palataali | Velaari | Uvulaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norm. | Palatal. | Norm. | Palatal. | Norm. | Palatal. |
| Nasaali | m | mʲ | n | nʲ |  | ŋ |  |  |
| Klusiili | Ston. asp. | (pʰ) | (pʲʰ) | tʰ | tʲʰ |  | (kʰ) | (kʲʰ) |  |
| Ston. | p | pʲ | t | tʲ |  |  |  |  |
| Soin. |  |  |  |  |  | ɡ | ɡʲ | ɢ |
| Affrikaatta | Ston. asp. |  |  | tsʰ |  | tʃʰ |  |  |  |
| Ston. |  |  | ts |  | tʃ |  |  |  |
| Frikatiivi | (f) |  | s |  | ʃ | x | xʲ |  |
| Lateraalifrikatiivi |  |  | ɮ | ɮʲ |  |  |  |  |
| Tremulantti |  |  | r | rʲ |  |  |  |  |
| Approksimantti | w̜ | w̜ʲ |  |  | j |  |  |  |

Lähde:

### Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Lyh. | Pit. | Lyh. | Pit. | Lyh. | Pit. |
| Suppea | i | iː |  |  | u | uː |
| Lähes suppea |  |  |  |  | ʊ | ʊː |
| Puolisuppea | e | eː |  |  | o | oː |
| Puoliavoin |  |  |  |  | ɔ | ɔː |
| Avoin |  |  | a | aː |  |  |

Lähde:

## Aakkoset

"Mongol" kirjoitettuna perinteisellä mongolin kielen merkistöllä. Sitä luetaan ylhäältä alas ja vasemmalta oikealle.
Mongolia on kirjoitettu monilla eri aakkosilla aikojen saatossa. Virallinen mongolin kirjaimisto luotiin 1100-luvulla. Sitä käytettiin vuoteen 1941 asti, kunnes se korvattiin kyrillisillä aakkosilla. Ennen sitä vuosina 1930–1932 kirjoitusasuna olivat myös latinalaiset aakkoset.

Vuosina 1991–1994 Mongoliassa yritettiin palata takaisin vanhoihin mongoliaakkosiin, mutta tämä kaatui yleiseen vastustukseen. Mongolin kieltä kirjoitetaan yhä useimmiten kyrillisillä aakkosilla, mutta mongolikirjaimia on alettu käyttää arkielämässä.

Läheistä sukua oleviin kieliin kuuluu muun muassa kalmukki.

Maaliskuussa 2020 Mongolian hallitus ilmoitti suunnitelmasta alkaa käyttää kaikissa virallisissa dokumenteissa kyrillisen kirjaimiston lisäksi myös Mongolin kirjaimistoa vuoteen 2025 mennessä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Janhunen, Juha A.: *Mongolian*.  (London Oriental and African Language Library, 19)  Amsterdam:  John Benjamins Publishing Company, 2012.  ISSN 1382-3485  ISBN 978-90-272-3820-7

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mongolin kieli Wikimedia Commonsissa

Mongolilaiset kielet

* burjaatti
* daguuri
* kalmukki
* mogoli
* mongoli
* monguori
* paomgan
* santa