Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Qin

| Qin  |
| --- |
| 778 eaa.–206 eaa. |
|  Qin ja sen naapurivaltiot noin 260 eaa. |
| Valtiomuoto | monarkia |
| Edeltäjä | Zhou-dynastia |
| Seuraaja | Qin-dynastia |
| Infobox OK |

**Qin** (Wade-Giles: *Ch'in*, myös *Tsin*) oli valtio Kiinassa kevättä ja syksyä- sekä taistelevien läänitysvaltioiden aikakausina vuosina 778 eaa.–206 eaa.

Lännessä sijainnut Qinin valtio oli alun perin sotilaallisesti ja taloudellisesti heikko ja aikaansa jäljessä, mutta uudistusten myötä siitä kehittyi kovalla kurilla johdettu voimakas valtio, joka voitti lopulta suuren Chu-valtionkin. Vuonna 247 eaa. valtion johtoon nousi Zheng, jonka johdolla Qinin joukot valtasivat Hanin, Zhaon, Wein, Chun, Yanin ja Qin vuoteen 221 eaa. mennessä. Tästä alkoi Qin-dynastian aika, jolloin Zheng hallitsi nimellä Qin Shi Huangdi.

## Qin-valtio

Kiinan hajottua monien paikallisten mahtimiesten hallittavaksi itäisen Zhou-dynastian aikoihin lännessä Wei-joen laaksossa sijainnut Qin oli syntyneistä valtioista kaikkein heikoin ja vähiten kehittynyt.*lähde?* Vuoret suojasivat osaa maasta, jonka oli taisteltava xiongnu-kansaa vastaan. Alussa Qin kärsi tappioita taisteluissa muita kiinalaisvaltioita vastaan.

Qinillä oli vähiten feodaalista painolastia,selvennä ja sen johtajat alkoivat lujalla, ankarallakin kädellä uudistaa maataan. He tekivät siitä lujasti keskitetyn virkamiesvaltion, jossa perinnöllisyydellä ei ollut merkitystä. Kovalla kurilla saatiin mobilisoitua liikkeelle voimakkaita armeijoita, joiden avulla Kiina valloitettiin vähän yli sadan vuoden kuluessa. Shu ja Ba vallattiin jo 316 eaa. ja suurin osa Kiinan valtioista viimeisen yhdeksän vuoden sisään 230–221 eaa. Pahin vastustaja, Keltaisestajoesta etelään sijainnut Chu kukistui 223 eaa. ja idässä rannikolla ollut Qi 221 eaa.
# Jin-dynastia (265–420)

| Jin-dynastia  |
| --- |
| 265–420 |
|  |
| Pääkaupunki | Luoyang (265–311) Chang'an (311–420) |
| Edeltäjä(t) | kolme kuningaskuntaa |
| Seuraaja(t) | 16 kuningaskuntaa |
| Infobox OK |

**Jin-dynastia** (perinteisillä merkeillä 晉朝, Jìn Cháo) oli Kiinaa vuosina 265–420 jaa. hallinnut dynastia. Sen valtakausi jakautuu läntiseen Jin-dynastiaan 265–316 ja itäiseen Jin-dynastiaan 317–420.

Dynastian perusti Sima Yan, joka syrjäytti Cao-perheen. Sima Yanin onnistui pitää maa yhtenäisenä ja hänen hoviinsa saapui suurlähettiläitä aina Rooman valtakunnan itäososta saakka. Jin-dynastian pääkaupunki oli aluksi Luoyang vuoteen 311 asti, sitten Chang'an. Chang'anin valtauksen jälkeen 316 hovi pakeni etelään nykyisen Nanjingin lähistölle ja nimitti heitä suojelleen Longyanin prinssin uudeksi keisariksi. Näin sai alkunsa itäinen Jin-dynastia.

|
Kiinan historia |
| --- |
| **MUINAINEN** |
| **Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria** |
| **Xia-dynastia** 2070–1600 eaa. |
| **Shang-dynastia** 1600–1046 eaa. |
| **Zhou-dynastia** 1122–256 eaa. |
|   **Läntinen Zhou-dynastia** |
|   **Itäinen Zhou-dynastia** |
|     Kevättä ja syksyä |
|     Taistelevat läänitysvaltiot |
| **SUURVALTA** |
| **Qin-dynastia** 221 eaa.–206 eaa. |
| **Han-dynastia** 206 eaa.–220 jaa. |
|   **Läntinen Han-dynastia** |
|   **Xin-dynastia** |
|   **Itäinen Han-dynastia** |
| **Kolme kuningaskuntaa** 220–280 jaa. |
|   **Wei, Shu Han & Wu** |
| **Jin-dynastia** 265–420 jaa. |
|   **Läntinen Jin** |
|   **Itäinen Jin** | **16 kuningaskuntaa** 304–439 jaa. |
| **Eteläinen ja pohjoinen dynastia** 420–589 jaa. |
| **Sui-dynastia** 581–619 jaa. |
| **Tang-dynastia** 618–907 jaa. |
| **5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa** 907–960 jaa. | **Liao-dynastia** 907–1125 jaa. |
|  |  |
| **Song-dynastia** 960–1279 jaa. |  |
|   **Pohjoinen Song** |  | **L. Xia-dyn.** |
|   **Eteläinen Song** | **Jin-dynastia** |  |
| **Yuan-dynastia** 1271–1368 jaa. |
| **Ming-dynastia** 1368–1644 jaa. |
| **Qing-dynastia** 1644–1911 jaa. |
| **NYKYAIKA** |
| **Kiinan tasavalta** 1911–1949 |
| **Kiinan kansantasavalta** 1949–nyt | **Kiinan tasavalta** (Taiwanissa) |
|  Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia  |
| malline: * näytä
* keskustele
* muokkaa
 |

Jin-dynastia yhdisti lyhyeksi aikaa koko Kiinan kukistettuaan itäisen Wun. Perimysriidat ja sisällissodat (Kahdeksan prinssin sota 291–306) johtivat siihen, ettei läntinen dynastia kyennyt selviämään paimentolaiskansojen hyökkäyksistä. Myös itäinen Jin-dynastia kärsi kapinoinnista koko olemassaolonsa ajan.

Dynastiaa seurasi Pohjois-Kiinassa 16 kuningaskuntaa ja etelässä Liu-Song-dynastia ja muut eteläiset dynastiat.

## Lähteet
# Shikoku

Shikoku
四国
四国Shikokun sijainti Japanissa tummennettuna

|  |  |
| --- | --- |
| Sijainti |
Japani  |
| Merialue |
Tyyni valtameri |
| Korkein kohta |
Ishizuchi 1 982 m |
| Pinta-ala |
18 292 km² |

Väestö| Asukasluku |
4 064 000 |
| Suurin kaupunki |
Matsuyama |

Wikimedia | © OpenStreetMap
**Shikoku** (jap. 四国, ”neljä maata” kuuntele ääntämys**(ohje)**) on Japanin neljästä pääsaaresta pienin sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan. Shikoku sijaitsee Tyynessä valtameressä; sen pohjois- ja itäpuolella Seton sisämeren takana on Japanin suurin saari Honshū ja sen länsipuolella Bungon kanavan ja Hōyonsalmen toisella puolella sijaitsee Kyūshūn saari. Shikokun vanhoja nimiä ovat muiden muassa *Iyo-no-futana-shima* (伊予之二名島), *Iyo-shima* (伊予島) ja *Futana-shima* (二名島). Nykyinen nimi viittaa neljään vanhaan maakuntaan, joihin saari aiemmin jaettiin: Awa, Iyo, Sanuki ja Tosa.

Shikokun pinta-ala on 18 292 neliökilometriä. Saari jakautuu neljään prefektuuriin, jotka ovat Ehime, Kagawa, Kōchi ja Tokushiman prefektuuri. Asukkaita Shikokulla on noin 4 064 000 (vuonna 2006), vain 3,2 prosenttia Japanin väkiluvusta. Saari on yhdistettynä Honshūhun lautalla, ilmateitse sekä vuodesta 1988 alkaen siltaverkostolla. Ennen siltojen valmistumista Shikoku oli hyvin eristäytynyt muista saarista ja vapaan liikkumisen Shikokun ja muiden saarien välillä odotettiin parantavan taloudellista tilannetta sillan molemmissa päissä. Näin ei kuitenkaan ainakaan vielä ole tapahtunut.*lähde?*

Idästä länteen kulkeva vuorijono jakaa Shikokun kapeaan pohjoiseen lohkoon Seton sisämerta vasten sekä eteläiseen lohkoon Tyyntä valtamerta vasten. Suurin osa saaren 4,5 miljoonasta asukkaasta asuu pohjoisessa ja suurista kaupungeista kaikki paitsi yksi sijaitsevatkin pohjoisessa lohkossa. Ishizuchi-vuori Ehimessä on 1 982 metriä korkea ja saaren korkein vuori. Saaren teollisuus on kohtalaisen kehittynyttä ja sisältää muun muassa kuparin käsittelylaitoksen, jossa tärkeän Besshin kuparikaivoksen kuparia käsitellään. Laajat hedelmälliset alueet, varsinkin idässä, kasvattavat riisiä ja talvisin vehnää ja ohraa. Erilaisia hedelmiä kasvatetaan laajalti koko pohjoisosassa, muiden muassa sitrushedelmiä, persimoneja, persikkaa ja viinirypäleitä. Koska Shikokulla kasvatetaan paljon vehnää, udonista tuli tärkeä osa Kagawan alueen ihmisten ruokavaliota Edo-kaudella.

Laajempi eteläinen alue on vuoristoista ja harvaan asuttua. Ainoa suurempi alanko on pieni tasanko Kōchissa, jossa prefektuurin pääkaupunki sijaitsee. Leudon talven takia saarella pystytään kasvattaman kaksi satoa vuodessa: ensin riisiä ja sen jälkeen syysvehnää tai syysohraa.

Shikoku tunnetaan muun muassa 88 temppelin pyhiinvaelluksestaan, joka seuraa munkki Kūkain jalanjälkiä. Pyhiinvaelluksen pituus on noin 1 200 kilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shikoku Wikimedia Commonsissa

* Tourism Shikoku (englanniksi) (japaniksi) (koreaksi) (kiinaksi) (saksaksi) (ranskaksi) (espanjaksi)
# Hanshin Tigers

| Hanshin Tigers |
| --- |
|  |
| Perustettu | 1935 |
| Kotiareena | Hanshin Kōshien -stadion |
| Kapasiteetti | 43 508 |
| Paikkakunta | Nishinomiya, Hyōgon prefektuuri, Japani |
| Värit |                |
| Lajit | baseball |
| Omistajat | Hanshin-rautatiet |
| Mestaruudet | **Japan Series**: 2 **Central League**: 6 |
| Infobox OK |

**Hanshin Tigers** (jap. 阪神タイガース, *Hanshin Taigāsu*) on japanilainen baseballseura Nishinomiyasta, Hyōgon prefektuurista. Se on perustettu vuonna 1935, ja pelaa Nippon Professional Baseball -liigan Central Leaguessa.

Hanshin Tigers on Japanin toiseksi vanhin baseball-joukkue. Nimensä ja värinsä joukkue on saanut MLB:n Detroit Tigersin mukaan.

Kotiottelunsa Tigers pelaa 43 508 -paikkaisella Hanshin Kōshien -stadionilla. Seuran omistaa rautatieyhtiö Hanshin-rautatiet, jonka nimi on myös joukkueen nimenä japanilaisen tavan mukaisesti.

## Katso myös

* Eversti Sandersin kirous

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Joukkueen kotisivu.
# Etiopialainen kirjaimisto

| Geʽez Etiopialainen kirjaimisto |
| --- |
|  Geʽez iPhonen näppäimistöllä |
| Kielet | amharan kieli |
| Aikakausi | 900-luku– |
| Luokitus | abugida |
| Kirjoitussuunta | vasemmalta oikealle |
| ISO 15924 | Ethi (430) |
| Infobox OK |

Vuoden 1897 kolikko, jonka teksti ja päivämäärä on kirjoitettu etiopialaisilla aakkosilla
**Etiopialainen kirjaimisto** (amharaksi ፊደል) on kirjaimisto, jota käytetään Etiopiassa puhuttavan amharan kielen kirjoittamiseen. Se on lainattu jo sammuneesta gə'əzin kielestä, jota puhuttiin 900–1100 -luvuilla ja nykyään myös liturgisena kielenä. Merkistön pohjana on 29 konsonanttimerkkiä, joista saadaan tavuja tekemällä niihin vokaaleja merkitseviä muunnoksia. Merkkien perusasu pysyy yleensä tunnistettavana, joten kirjoituksen oppiminen ei ole erityisen vaikeaa tavallisiin aakkosiin tottuneille.

Kirjaimistolla kirjoitetaan etupäässä Etiopian keskiosissa puhuttavaa amharaa, joka on myös maan kansalliskieli. Lisäksi kirjaimistolla voidaan kirjoittaa muun muassa tigrinjan, hararin ja bilinin kieliä.

Muista seemiläisten kielten kirjoitusjärjestelmistä poiketen, geʽeziä kirjoitetaan vasemmalta oikealle.

Joitakin foneemeja vastaa useampi kuin yksi symboli.

|  | ä

[ə] | u | i | a | e | ə

[ɨ] | o |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| h | ሀ | ሁ | ሂ | ሃ | ሄ | ህ | ሆ |
| l | ለ | ሉ | ሊ | ላ | ሌ | ል | ሎ |
| ḥ [ħ] | ሐ | ሑ | ሒ | ሓ | ሔ | ሕ | ሖ |
| m | መ | ሙ | ሚ | ማ | ሜ | ም | ሞ |
| ś [ɬ] | ሠ | ሡ | ሢ | ሣ | ሤ | ሥ | ሦ |
| r | ረ | ሩ | ሪ | ራ | ሬ | ር | ሮ |
| s | ሰ | ሱ | ሲ | ሳ | ሴ | ስ | ሶ |
| š [ʃ] | ሸ | ሹ | ሺ | ሻ | ሼ | ሽ | ሾ |
| q [kʼ] | ቀ | ቁ | ቂ | ቃ | ቄ | ቅ | ቆ |
| b | በ | ቡ | ቢ | ባ | ቤ | ብ | ቦ |
| v | ቨ | ቩ | ቪ | ቫ | ቬ | ቭ | ቮ |
| t | ተ | ቱ | ቲ | ታ | ቴ | ት | ቶ |
| č [tʃ] | ቸ | ቹ | ቺ | ቻ | ቼ | ች | ቾ |
| h̬ [χ] | ኀ | ኁ | ኂ | ኃ | ኄ | ኅ | ኆ |
| n | ነ | ኑ | ኒ | ና | ኔ | ን | ኖ |
| ñ [ɲ] | ኘ | ኙ | ኚ | ኛ | ኜ | ኝ | ኞ |
| ' [ʔ] | አ | ኡ | ኢ | ኣ | ኤ | እ | ኦ |
| k | ከ | ኩ | ኪ | ካ | ኬ | ክ | ኮ |
| x | ኸ | ኹ | ኺ | ኻ | ኼ | ኽ | ኾ |
| w | ወ | ዉ | ዊ | ዋ | ዌ | ው | ዎ |
| ʿ [ʕ] | ዐ | ዑ | ዒ | ዓ | ዔ | ዕ | ዖ |
| z | ዘ | ዙ | ዚ | ዛ | ዜ | ዝ | ዞ |
| ž [ʒ] | ዠ | ዡ | ዢ | ዣ | ዤ | ዥ | ዦ |
| y [j] | የ | ዩ | ዪ | ያ | ዬ | ይ | ዮ |
| d | ደ | ዱ | ዲ | ዳ | ዴ | ድ | ዶ |
| ǧ [dʒ] | ግ | ሉ | ሊ | ላ | ሌ | ል | ሎ |
| g | ገ | ጉ | ጊ | ጋ | ጌ | ግ | ጎ |
| ṭ [tʼ] | ጠ | ጡ | ጢ | ጣ | ጤ | ጥ | ጦ |
| č̣ [t͡ʃʼ] | ጨ | ጩ | ጪ | ጫ | ጬ | ጭ | ጮ |
| p̣ [pʼ] | ጰ | ጱ | ጲ | ጳ | ጴ | ጵ | ጶ |
| ṣ [t͡sʼ] | ጸ | ጹ | ጺ | ጻ | ጼ | ጽ | ጾ |
| ṣ́ [tɬʼ] | ፀ | ፁ | ፂ | ፃ | ፄ | ፅ | ፆ |
| f | ፈ | ፉ | ፊ | ፋ | ፌ | ፍ | ፎ |
| p | ፐ | ፑ | ፒ | ፓ | ፔ | ፕ | ፖ |
|  | ä

[ə] | u | i | a | e | ə

[ɨ] | o |

## Lähteet
# Uiguurilainen kirjaimisto

Uiguurilaiset kirjaimet
**Uiguurilainen kirjaimisto** on ensimmäisen vuosituhannen lopulla syntynyt muinaisuiguurin aakkosellinen kirjoitusjärjestelmä. Se pohjautuu sogdilaiseen kirjaimistoon, joka puolestaan perustuu yhteen syyrilais-aramealaisista kirjaimistoista. Kirjainten järjestys on ylhäältä alas ja rivien vasemmalta oikealle. Jokaisella 22 kirjaimesta on useita variantteja, jotka riippuvat sen asemasta sanan alussa, keskellä tai lopussa.

1000–1100-luvuilla uiguurit alkoivat siirtyä arabialaiseen kirjaimistoon, joka myöhemmin syrjäytti uiguurilaiset aakkoset. Niitä käytettiin kuitenkin arabialaisen kirjaimiston rinnalla aina 1700-luvun alkuun saakka ja juguurien keskuudessa vielä 1800-luvulla.

1200-luvulla mongolit loivat oman uiguurilaiseen kirjaimistoon perustuvan kirjoitusjärjestelmän, jota käytetään edelleen Sisä-Mongoliassa. Siihen perustunutta mantšujen kirjaimistoa käytettiin 1700-luvulle saakka.

## Lähteet

* *Bolšaja Sovetskaja Entsiklopedija, tom 26*, s. 530–531.  Moskva:  Sovetskaja Entsiklopedija, 1977.
# Perforointi

Kahden postimerkin välissä on lävistyksiä, joiden ansiosta ne on helppo irrottaa toisistaan
Puukengän perforoitu nahka antaa hengittävyyttä.
**Perforointi** on paperin, muun materiaalin tai elävän kudoksen lävistystä, puhkaisua tai rei’itystä.

## Kirjapainoterminä

Kirjapainon jälkikäsittelyvaiheena perforointi tarkoittaa paperin rivimäistä rei’itystä, jota pitkin esimerkiksi kuponki on helppo repäistä irti painotuotteesta. Perforointia käytetään myös muun muassa postimerkkiarkeissa ja -vihkoissa, muistilehtiöissä.

Perforointilaitteita kehiteltiin 1800-luvun puolivälissä, ja sen jälkeen perforointi on yleistynyt monella alalla.

## Filmin reunan perforointi

Perforoinniksi kutsutaan myös muuta lävistystä tai rei’itystä eri materiaaleihin, kuten elokuvafilmin reunan rei’itystä elokuvakameran ja -projektorin vetomekanismia varten. Perforoitua 35 millimetrin kinofilmiä käytettiin yleisesti myös valokuvauksessa. Pullon sinettikorkki on usein perforoitu, ja kun korkki avataan, rikkoutunut perforointi kertoo, että pullo on avattu.

Sinettikorkki, jossa on harva perforointi.
## Perforoidut tekstit ja kuviot

Perforoinnilla eli perättäisillä rei’ityksillä voidaan materiaalin pintaan synnyttää tekstiä tai muita kuvioita. Esimerkiksi Patentti- ja rekisterihallitus käyttää dokumenttien hallinnassaan paperisten patenttihakemusasiakirjojen perforointia, jolloin hakemusnumero ja päivämäärä kirjataan paperiin rei'ittämällä.*lähde?*

Varhaiset tiedontallennusmuodot reikäkortti ja reikänauha perustuivat perforointiin eli paperin tai kartongin lävistykseen. Niitä käytettiin jo ennen tietokoneaikaa ohjaamaan muun muassa kutomakoneita ja automaattipianoja ja muita musiikkiautomaatteja.

Perforoinnista puhutaan ammattiterminä myös muun muassa rei’itettyjen puu- tai metallilevyjen valmistuksessa sekä leipomoalalla keksien, leipien ja muiden leivonnaisten pinnan rei’ityksessä tasaisemman paistotuloksen aikaansaamiseksi.

Myös taideteoksia voidaan tehdä perforoimalla. Esimerkiksi norjalainen Anne-Karin Furunes on tehnyt useita tunnettuja töitä kankaan perforointitekniikalla.

## Lääketieteessä

Lääketieteessä puhutaan perforoinnin sijasta yleensä *perforaatiosta*, joka voi tarkoittaa yksittäistäkin puhkaisua, puhkeamista, puhkeamaa, lävistystä tai muulla tavoin syntynyttä reikää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Perforointi Wikimedia Commonsissa
# Kōdansha

| Kōdansha, Ltd. |
| --- |
|  |
| ISIN | JP3288600004 |
| Perustettu | 1909 |
| Perustaja | Seiji Noma |
| Kotipaikka |  Japani |
| www.kodansha.co.jp |
| Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |

Yhtiön päämaja.
**Kōdansha, Ltd.** (jap. 株式会社講談社, *Kabushiki-gaisha Kōdansha*) on yksi Japanin suurimmista kirja- ja lehtikustantamoista. Yhtiön perustaja Seiji Noma aloitti vuonna 1909 *Dai Nippon Yuben Kai* -yhtiössä ja perusti *Kodansha*-yhtiön vuonna 1911. Vuonna 1925 Dai Nippon Yuben Kai ja Kodansha yhdistyivät nimellä *Dai Nippon Yuben Kai Kodansha*.

Yhtiön perustaja oli Seiji Noma, ja hänen muistokseen on perustettu useita kirjallisuuteen liittyviä palkintoja. Samoin Shoichi Noma on perustanut palkintoja toimiessaan yhtiön johtajana.

Yhtiö on ollut perustamisestaan lähtien Noman suvun johtama:

* Seiji Noma
* Hasashi Noma
* Sae Noma
* Shoichi Noma
* Koremichi Noma
* Sawako Noma
* Yoshinobu Noma

## Lehtiä

Yhtiö tuottaa sekä mangalehtiä, kuten *Shūkan Shōnen Magazineä*, että kirjallisuuslehtiä.

### Manga

Luettelo julkaistuista mangalehdistä vuonna 2012.

*Kodomo*-mangalehtiä
* Comic Bom Bom (1981-2007) (lakkautettu)

*Shōnen*-mangalehtiä
* *Weekly Shōnen Magazine*
* *Monthly Shōnen Magazine*
* *Magazine Special*
* *Monthly Shōnen Sirius*
* *Bessatsu Shōnen Magazine*

*Seinen*-mangalehtiä
* *Weekly Young Magazine*
* *Monthly Young Magazine*
* *Weekly Morning*
* *Morning 2*
* *Monthly Afternoon*
* *Good! Afternoon*
* *Evening*

*Shōjo*-mangalehtiä
* *Nakayoshi*
* *Bessatsu Friend*
* *Betsufure*
* *Dessert*
* *Aria*
* *Nakayoshi Lovely*
* *The Dessert*

*Josei*-mangalehtiä
* *Be Love*
* *Kiss*
* *Kiss Plus*
* *ITAN*

### Kirjallisuuslehtiä

* *Gunzo*
* *Mephisto*
* *Faust*

## Tytäryhtiöt

Yhtiöllä on useita tytäryhtiöitä kuten:

* Kodansha Publishing Co., Ltd.
* King Record Co., Ltd.
* Kodansha International Ltd.
* Kodansha International/USA, Ltd.
* Kodansha Famous Schools, Inc.
* The Nikkan Gendai Ltd.
* Sansui-sha Publication Co., Ltd.
* My Health Co., Ltd.
* KBS (Kokusai Bunka Shuppan Ltd.)
* ASK Kodansha Co., Ltd.
* Asmik Corporation
* Kodansha Images
* Kodansha Institute of Publication, Ltd.
* Daiichi Shuppan Center Ltd.
* IPEC, Inc.
* Kodansha Scientific Ltd.
* Scholar Publishers Inc.
* Planning Editorial Center Ltd.
* Daiichi-Tosho Storage Ltd.
* Toyokuni Printing Co.
* Daiichi Paper Co., Ltd.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kōdansha Wikimedia Commonsissa
# Japanin aika

**Japanin aika** eli **JST** (kansainvälisesti käytetty lyhenne; engl. *Japan Standard Time*, myös jap. 日本標準時, *Nihon Hyōjunji*) on Japanin aikavyöhyke. Se on UTC+9 eli yhdeksän tuntia edellä koordinoitua yleisaikaa, UTC:tä. Japanissa ei käytetä erillistä kesäaikaa, joten sama aika on käytössä ympäri vuoden.

## Lähteet

NäytäKoordinoitu yleisaika

|  |  |
| --- | --- |
| 180° – 90°W | UTC−12 · UTC−11 · *UTC−10.30* · UTC−10 · UTC−9.30 · UTC−9 · *UTC−8.30* · UTC−8 · UTC−7 |
| 90°W – 0° | UTC−6 · UTC−5 · *UTC−4.30* · UTC−4 · UTC−3.30 · UTC−3 · UTC−2.30 · UTC−2 · UTC−1 · *UTC−0.44* · *UTC−0.25.21* |
| 0° – 90°E | UTC±0 · *UTC+0.20* · *UTC+0.30* · UTC+1 · *UTC+1.24* · *UTC+1.30* · UTC+2 · *UTC+2.30* · UTC+3 · UTC+3.30 · UTC+4 · UTC+4.30 · *UTC+4.51* · UTC+5 · UTC+5.30 · *UTC+5.40* · UTC+5.45 |
| 90°E – 180° | UTC+6 · UTC+6.30 · UTC+7 · *UTC+7.20* · *UTC+7.30* · UTC+8 · *UTC+8.30* · UTC+8.45 · UTC+9 · UTC+9.30 · *UTC+9.45* · UTC+10 · UTC+10.30 · UTC+11 · *UTC+11.30* |
| (180° – 90°W) | UTC+12 · UTC+12.45 · UTC+13 · UTC+13.45 · UTC+14 |
# Suurvalta

**Suurvalta** on valtio, jolla on ennen kaikkea sotilaallisen voimansa ansiosta ratkaisevan tärkeä asema kansainvälisessä politiikassa.
Sotilaallinen voima perustuu vahvaan talousasemaan, joka mahdollistaa suurvalta-armeijan ylläpidon kauppa- ja ulkopolitiikan painostusvälineenä. Suurvaltiollisuus voi olla myös alueellista, jolloin yksi valtio voi vaikuttaa ympäristöönsä, vaikka maailmanlaajuisesti se ei olisikaan merkittävää.

Kylmän sodan aikana, jolloin maailma oli käytännössä jakautunut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton etupiireihin, näistä kahdesta käytettiin myös termiä supervalta, jolla tarkoitettiin mahtavimpia, globaalisti vaikuttavia suurvaltoja.

## Lähteet

* CD-Perussanakirja 1997. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 94. ISBN 951-37-2076-4

### Viitteet

## Kirjallisuutta

* Kennedy, Paul: The Rise and Fall of the Great Powers: Economic Change and Military Conflict From 1500 to 2000, 1987.
# Futuuri (talous)

**Futuuri** on julkisesti noteerattu johdannaissopimus, jolla sitoudutaan ostamaan ja myymään tiettynä aikana tulevaisuudessa kohde-etuutta (esimerkiksi arvopaperi, valuutta, joukkovelkakirja tai raaka-aine) hintaan, joka on sovittu sopimushetkellä. Kurssivaihteluista johtuen futuurilla on taloudellista merkitystä. Futuuri voi olla noteerattu arvopaperipörssissä; niitä voidaan myös ostaa ja myydä siellä.

Futuureilla kauppaa käyvät tahot voidaan pääsääntöisesti jakaa kahteen ryhmään:

* niihin, jotka haluavat suojautua kohde-etuuden hinnanmuutoksilta (esimerkiksi kyseisen hyödykkeen tuottaja tai kuluttaja)
* niihin, jotka pyrkivät tekemään taloudellista voittoa ennustamalla markkinahintojen muutosta.

Jälkimmäisen ryhmän arvioidaan parantavan markkinoiden likviditeettiä ja lisäävän hintojen ennustustarkkuutta, mutta jälkimmäiseen hyötyyn on myös esitetty vastaväitteitä (katso spekulaatio).

## Historia

Aristoteles kertoo kirjassaan *Politiikka* Thales-filosofista, eräästä antiikin seitsemästä viisaasta, joka kehitti erään ensimmäisistä tunnetuista futuureista tai optioista. Thales ennusti hyvän oliivisadon ja vuokrasi tai osti option kaikkiin öljynpuristamoihin. Näiden omistajat näin mielellään suojautuivat huonoa satoa vastaan sopimalla varmasta tulosta ja suostuivat siksi alhaiseen hintaan. Hyvä sato sitten nosti kysyntää niin paljon, että köyhä Thales sai myytyä sopimuksensa suurella voitolla.

Ensimmäinen moderni futuuripörssi oli Dojiman riisipörssi Osakassa, Japanissa.

Koska viljelijöillä ja tuotantoketjun myöhemmillä osapuolilla on suuri tarve suojautua maataloustuotteiden kaoottisilta hintaheilahteluilta, vuonna 1848 Chicagossa perustettiin forward-pörssi, jossa nämä saattoivat sopia hinnoista etukäteen, ja 1865 otettiin käyttöön futuurit.

Korkofutuurit kehittyivät 1970-luvulla.

Suuren yleisön tietoisuuteen futuurikauppa tuli vuonna 1995, kun Britannian vanhimman sijoituspankin Barings Bankin futuurikaupan Singaporen-yksikön johtajan Nicholas ”Nick” Leesonin futuurikaupat suistivat koko pankin vararikkoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sijoitustieto.fi: Mitä futuurit ovat?
* Sijoitustieto.fi: Mini-futuurit
# Shimanen prefektuuri

| Shimanen prefektuuri 島根県 |
| --- |
|  Izumon pyhäkkö |
|  Lippu |  Symboli |
|  Shimanen prefektuurin sijainti Japanissa |
| Valtio | Japani |
| Alue | Chūgoku |
| Kuntia | 19 |
| Hallinto |  |
|  – hallinnollinen keskus | Matsue |
|  – kuvernööri | Tatsuya Maruyama |
| Pinta-ala | 6 707,89 km² (18.) |
| Väkiluku (1.10.2012) | 707 000 (46.) |
|  – väestötiheys | 105 as./km² |
| Symbolit |  |
|  – puu | Japaninmustamänty |
|  – kukka | *Paeonia suffruticosa* |
|  – lintu | Joutsen |
|  – kala | Liitokala |
| Lyhenteet |  |
|  – ISO 3166 | JP-32 |
|  |
| Prefektuurin internetsivut |
| Infobox OK |

**Shimanen prefektuuri** (jap. 島根県, *Shimane-ken*) on yksi Japanin prefektuureista. Se sijaitsee Chūgokun alueella, Japanissa ja sen pääkaupunki on Matsue.

## Maantiede

Shimanen vuoristoinen prefektuuri sijaitsee Japaninmeren rannalla Honshūn saaren eteläosassa. Prefektuurin naapureja ovat Tottorin, Hiroshiman ja Yamaguchin prefektuurit. Okisaaret sijaitsevat 40–80 kilometriä manner-Shimanen rannikolta pohjoiseen päin.

### Ilmasto

Vuoden keskilämpötila on 14,3 °C.

## Aluejako

Shimanen prefektuuri jakautuu kahdeksaan kaupunkiin ja 11 muuhun kuntaan, joista kymmenen on maaseutukaupunkeja ja yksi on kyläkunta. Kunnat kuuluvat viiteen piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.

Kaupungit

* Gōtsu
* Hamada
* Izumo
* Masuda
* Matsue (pääkaupunki)
* Ōda
* Unnan
* Yasugi

Kunnat piirikunnittain

| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
| Iishi | Iinan |
| Kanoashi | Tsuwano · Yoshika |
| Nita | Okuizumo |
| Ōchi | Kawamoto · Misato · Ōnan |
| Oki | Ama · Chibu · Nishinoshima · Okinoshima |

## Historia

Shimane muodostuu vanhoista Iwamin, Izumon ja Okin provinsseista. Keskiajalta Edo-kaudelle Okisaaret tunnettiin karkotuspaikkana, jonne muun muassa keisari Go-Daigo lähetettiin hänen yritettyään syrjäyttää silloisen shōgunaatin vallasta.

Kamakura-kaudella aluetta hallitsi Sasakin suku, joka kuitenkin menetti alueen Amako-suvulle, jonka hallinnassa alue pysyi Sengoku-kauden ajan. Vuonna 1566 valta siirtyi jälleen ja Mōri-klaani otti alueen hallintaansa.

Shimanen prefektuurin kartta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shimanen prefektuuri Wikimedia Commonsissa

* Shimanen prefektuurin viralliset sivut (japaniksi)