# Pueblo (asumus)

Acoman pueblo New Mexicossa on vanhimpia edelleen asuttuja pueblokyliä.
**Pueblo** (espanjaa, suom. *kansa, kylä*) on Yhdysvaltain lounaisosien alkuperäiskansoille ominainen asutuskeskus. Tyypillinen pueblokylä koostuu useista hyvin lähekkäin rakennetuista taloista, joiden muodostama rakennettu ympäristö on pystysuunnassa kerroksittainen.

## Puebloarkkitehtuuri

Pueblo-asumukset ovat Lounais-Yhdysvaltain esihistoriallisen pueblo-kulttuurin ja nykyajan pueblointiaanien perinteiselle arkkitehtuurille tyypillisiä monikerroksisia asuintaloja. Suurin osa puebloista sijaitsee Arizonassa ja New Mexicossa. Usein ne on rakennettu kanjoneihin, pöytävuorille tai kallionjyrkänteiden syvänteisiin.

Esihistoriallisessa puebloarkkitehtuurissa käytettiin rakennusmateriaalina kalkkikiveä tai savitiiltä. Tiilet valmistettiin savesta ja vedestä kuivaamalla. Ne olivat tyypillisesti noin 40 senttimetriä leveitä, 20 senttiä paksuja ja 10–15 senttiä syviä. Kattojen kantavana rakenteena käytettiin suuria tukkeja, joiden päälle aseteltiin pienempää puutavaraa ja pensaita ja lopulta 15–20 senttimetriä paksu savitiilinen pintarakenne. Nykyään perinteisten rakennusmateriaalien ohessa voidaan käyttä uudempia ja kestävämpiä materiaaleja.

Tyypillisessä pueblossa on kymmeniä tai satoja huoneita ja 2–4 kerrosta. Suurimmissa kerroksia on jopa viisi. Ylemmät kerrokset ovat alempia pienempiä, mikä antaa rakennuksille porraspyramidimaisen ulkomuodon. Alempien kerrosten katot toimivat ylempien kerrosten oleskelutasanteina. Yhdessä kerroksessa on useita huoneita, ja ne jakautuvat erillisiin asuntoihin. Pueblon keskellä on sisäpiha, josta huoneryhmät lähtevät säteittäin.

Esihistoriallisten pueblojen alimmissa kerroksissa ei ollut ovea, ja niitä käytettiin lähinnä varastoina. Alakerrassa säilytettiin varsinkin viljaa. Sisäänkäynnit rakennettiin kattoihin, ja kerrosten välillä liikuttiin puisilla tikkailla. Vierekkäiset huoneet yhdistettiin oviaukoin. Nykyään joissakin puebloissa on ulko-ovi alakerrassa ja portaat kerrosten välillä.

Pueblojen asukkaat elävät yleensä ydin- tai suurperheissä. Yhdessä talossa voi asua useita perheitä. Yksi perhe asuu vierekkäisissä huoneissa, jotka usein on aseteltu niin, että yksi on sisäpihan vierellä ja muut suorassa rivissä sen takana. Jos perheen asumusta laajennetaan, uudet huoneet rakennetaan vanhojen päälle tai taa. Osa puebloista kasvoi niin suuriksi, että yksi talo oli käytännössä kokonainen kylä.

Asumusten lisäksi perinteisessä pueblossa on kaksi tai useampia *kiva*-seremoniahuoneita.

## Historia

Pueblojen rakentaminen oli anasazi-, hohokam- ja mogollón-kulttuurien tunnuspiirre. Kyseisiä kulttuureja kutsutaan myös pueblo-kulttuureiksi. Nimityksen (”kyläintiaanit”) antoivat alueelle 1500-luvun lopulla saapuneet espanjalaiset.

Monikerroksinen jyrkänteille rakentaminen alkoi Pueblo II -kaudella noin 900–1100 jaa. ja saavutti huippunsa Pueblo III -kaudella 1100–1300 jaa. Suurimmissa puebloissa oli jopa tuhat huonetta. Esikolumbiaanisen ajan lopulla pueblo-asutuksia hylättiin ja rakennustaito taantui. 1500-luvulla asuttuja puebloja oli noin 75, mutta espanjalaisvalloituksen myötä suurin osa autioitui.

Monet nykyajan pueblokansoista suosivat edelleen esihistoriallisen puebloarkkitehtuurin tyylistä rakentamista. Perinteisiin asumuksiin on vaihtelevassa määrin omaksuttu eurooppalaisen arkkitehtuurin piirteitä ja rakennustapoja.

## Katso myös

* Pueblot (kansa)

## Lähteet

* Darvill, Timothy: *The Concise Oxford Dictionary of Archaeology*.  (3. laitos. Sähkökirja.)  Oxford:  Oxford University Press, 2021.  ISBN 9780191842788  (englanniksi)
* Talvitie, Jyrki K. & Ilmonen, Anneli (toim.): *Sulkakäärme ja jaguaarijumala. Meksikon ja Guatemalan intiaanikulttuurit*.  Tampereen taidemuseon julkaisuja 73, 1997.  ISBN 952-9549-42-3

### Viitteet