Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# SCAP

Vuonna 1950 otettu kuva SCAP:n päämajasta.
**SCAP** (lyhenne sanoista *Supreme Commander for the Allied Powers*) oli toisen maailmansodan voittajavaltioiden (lähinnä Yhdysvaltain ja Brittiläisen kansainyhteisön maat) Japaniin sodan jälkeen muodostama elin, joka vastasi lähinnä liittoutuneiden valvontakomissiota Suomessa. SCAP oli 6 000 hengen byrokraattinen elin, joka ohjasi Japanin hallituksen politiikkaa miehitysvuosien aikana. Sen komentaja oli yhdysvaltalainen kenraali Douglas MacArthur, joka oli myös 430 000 sotilaan miehitysarmeijan komentaja.*lähde?*

## SCAPin toimia Japanissa

* Toisen maailmansodan päätyttyä liittoutuneiden valvontakomissio (engl. *Supreme Commander for the Allied Powers* eli SCAP) kielsi vuonna 1945 lähes kaikkien bujutsu- ja budō-lajien harjoittelun sekä kansallista budō-harjoittelua hallinneen ja johtaneen Dai Nippon Butokukai -järjestön toiminnan, jota se piti militaristisena ja kiihkoisänmaallisena. 67 virkamiestä ja poliisia menetti kansalaisluottamuksensa pelkästään siksi, että he harjoittelivat judoa tai kendoa Dai Nippon Butokukaihin kuuluvissa seuroissa.

## Lähteet

* Draeger, Donn F.: *Modern Bujutsu & Budo, vol. 3*.  Weatherhill, 1974.  ISBN 0-8348-0351-8
* McClain, James L.: *Japan – A Modern History*.  W.W.Norton & Company,Inc., 2002.  ISBN 0-393-04156-5

### Viitteet
# JIS

Nykyinen JIS-symboli otettiin käyttöön 1. lokakuuta 2005.
**JIS** (**J**apanese **I**ndustrial **S**tandard) ovat japanilaisia teollisia standardeja. JIS-standardeja on käytössä japanilaisissa teollisuus- ja mineraalituotteissa, pois lukien lääkkeet, maatalouskemikaalit, kemialliset lannoitteet, silkkilangat sekä tietyt puu-, maatalous- ja metsätuotteet. Suomessa JIS-2 ja JIS-4 ovat tunnettuja radiopuhelinten tiiviysluokituksia. JIS-2 vastaa IP-54:n ja JIS-4 vastaa IP-55:n tiiviystasoa.*lähde?*

## Standardit

JIS-standardit merkitään kuten "JIS X 0208:1997", jossa X on luokka, neljä numeroa (tai viisi ISO-yhteensopivaa) ryhmälle ja lopulta neljä numeroa vuodelle.
JIS X 0208 on japanilainen merkistökoodaus.*lähde?*

## Kuvia

* JIS:n vanha symboli poistui käytöstä 30. syyskuuta 2008.

## Lähteet
# Gaijin

**Gaijin** (外人, [ɡaidʑiɴ]) on japaninkielinen sana, joka tarkoittaa ei-japanilaista tai ulkomaalaista henkilöä. Sana koostuu kahdesta kanjista; *gai* (外) eli ulkopuolinen ja *jin* (人) eli henkilö. Nykyisin termillä viitataan useimmiten ulkomaalaiseen henkilöön.

Sanan syntyperästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta termiä on käytetty jo ainakin 1300-luvulta asti kuvaamaan ulkopuolista henkilöä.

## Lähteet
# Siniittiset kielet

Kartta siniittisistä kielistä Kiinassa.
**Siniittiset** eli **kiinalaiset kielet** on sinotiibetiläiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä (tai joidenkin tutkijoiden mukaan erillinen kielikunta), johon kuuluu 14 pääosin Kiinassa puhuttavaa kieltä. Virallisesti Kiinassa kiinan kielen eri muotoja kutsutaan murteiksi poliittisista syistä. Tieteellisesti katsoen monet näistä ovat todellisuudessa eri kieliä.

Eri kielimuotojen puhujat eivät välttämättä ymmärrä toistensa puhetta. Erot ovat esimerkiksi sanojen ääntämisessä, sanastossa, kieliopissa ja erilaisissa partikkeleissa. Kuitenkin kirjoitetun kiinan rooli eri kielimuotoja yhdistävänä tekijänä on osin säilynyt. Suurilla kiinan kielimuodoilla, kuten kantonilla, on omat vakiintuneet tapansa kirjoittaa puhekieltä kiinalaisin merkein. Kiinalaiset kirjoitusmerkit eivät kuitenkaan pääsäännöllisesti ilmaise ääntämistä, mikä tarkoittaa, että kirjoitetussa kielessä kielimuotojen välinen keskinäinen ymmärrettävyys on huomattavasti suurempi kuin puhekielen tasolla.

Eri kiinalaiskielten sisällä on tietenkin alueellista vaihtelua, ja tällaiset alueelliset muodot ovat kiinalaiskielten varsinaisia murteita.

Näitä kaikkia kirjoitetaan kiinanmerkein ja puhutaan Kiinan alueella:

* mandariinikiina eli (yleis)kiina (普通话) – 836 miljoonaa puhujaa (maailmanlaajuisesti)
* jin-kiina (晋语) – (yleensä ryhmitellään mandariinikiinan kanssa) 45 miljoonaa puhujaa
* wu-kiina (吴语) – 77 miljoonaa puhujaa
* huizhou-kiina eli hui (徽语) – (yleensä ryhmitellään wu-kiinan kanssa) 3,2 miljoonaa puhujaa
* gan-kiina (赣语) – 31 miljoonaa puhujaa
* xiang-kiina eli hunan (湘语) – 36 miljoonaa puhujaa
* min-kiina (闽语) – 60 miljoonaa puhujaa
	+ minnan-kiina eli etelämin (闽南语) – 49 miljoonaa puhujaa
	+ minbei-kiina eli pohjoismin (闽北语) – 11 miljoonaa puhujaa
	+ mindong-kiina eli itämin (闽东语) – 9,1 miljoonaa puhujaa
	+ minzhong-kiina eli keskimin (闽中语) – 3,1 miljoonaa puhujaa
	+ puxian-kiina (莆仙语) – 2,6 miljoonaa puhujaa
* hakka-kiina eli kejia (客家语) – 34 miljoonaa puhujaa
* kantoninkiina eli yue (粤语) – 71 miljoonaa puhujaa

Kyrillisin kirjaimin kirjoitetaan:

* dungaania eli muslimikiinaa – 49 000 puhujaa entisen Neuvostoliiton alueella.

## Lähteet

NäytäSiniittiset kielet

* mandariinikiina
* jin-kiina
* wu-kiina
* huizhou-kiina
* gan-kiina
* xiang-kiina
* min-kiina
* hakka-kiina
* kantoninkiina
* dungaani
# Hybridisana

**Hybridisana** on sana, joka on etymologisesti peräisin ainakin kahdesta eri kielestä.

## Yleiset hybridit

Yleisin englannin kielen hybridisana yhdistää kreikkaa ja latinaa.

## Esimerkkejä englannin kielestä

* *Aquaphobia* – latinan *aqua* (vesi) ja kreikan *fobos* (pelko).
* *Genocide* – kreikan *genos* (rotu, kansa) ja latinan *cīdere* (tappaa)

## Esimerkkejä suomen kielestä

* *Huilisti* – suomen *huilu* ja kreikkalaisperäinen tekijäjohdos *-isti*
* *Tavarahissi –* venäläisperäinen *tavara* ja ruotsalaisperäinen *hissi*
* *Vuorenseinä –* kotoperäinen *vuori* ja balttialaisperäinen *seinä*

## Katso myös

* Kontaminaatio (kielitiede)
# Yamato

**Yamato** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Historia

* Yamato-kansa, Japanin suurin etninen ryhmä
* Yamato-kausi, Japanin historiassa aika 250-710
* Yamaton provinssi, historiallinen provinssi Japanissa
* Yamatotakeru, legendaarinen Yamato-dynastian prinssi
* Yamaton valtio, historiallinen valtio Honshun saarella Japanissa

## Paikkoja

* Yamato, suurkaupunki Kanagawan prefektuurissa
* Yamato, kaupunki Fukuokan prefektuurissa
* Yamato, kaupunki Fukushiman prefektuurissa
* Yamato, kaupunki Sagan prefektuurissa
* Yamato, kaupunki Kumamoton prefektuurissa
* Yamato, kylä Ibarakin prefektuurissa
* Yamato, kylä Kagoshiman prefektuurissa
* Yamato, kylä Yamanashin prefektuurissa
* Yamato, entinen kaupunki Gifun prefektuurissa
* Yamato, entinen kaupunki Niigatan prefektuurissa
* Yamato, entinen kaupunki Yamaguchin prefektuurissa
* Yamaton kaupunki, nykyään Wakō Saitaman prefektuurissa
* Yamaton kylä, nykyinen Higashiyamato Tokion prefektuurissa

## Laivoja

* Yamato 1, prototyyppilaiva
* Yamato-luokka, japanilainen taistelulaivojen luokka
* Yamato, luokan lippulaiva
* Yamato, Katsuragi-luokan alus

## Henkilöitä

* Waki Yamato, mangapiirtäjä
* Yamato Gō, sumopainija

## Muuta

* Yamato Transport, japanilainen kuljetusyritys
* Yamato, japanilainen rumpuyhtye
* Yamato, japanilainen sotaelokuva
* *Uchū senkan Yamato*, animesarja
* *Shiroi senshi Yamato*, mangasarja
* Yamato-e, maalaustaiteen tyylisuunta
* Yamato-uta, Waka, japanilainen runouden tyylisuunta

Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä.
Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Yamato”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
# Meiji-kausi

**Japanin historia Paleoliittinen kausi
* Jōmon-kausi
* Yayoi-kausi
* Yamato-kausi
	+ Kofun-kausi
	+ Asuka-kausi
* Nara-kausi
* Heian-kausi
* Kamakura-kausi
	+ Kenmu-restauraatio
* Muromachi-kausi
	+ Nanboku-chō-kausi
	+ Sengoku-kausi
* Azuchi-Momoyama-kausi
	+ Nanban-kaupan kausi
* Edo-kausi
	+ Bakumatsu
* Meiji-kausi
* Taishō-kausi
	+ Japani I maailmansodassa
* Shōwa-kausi
	+ Miehitetty Japani
* Heisei-kausi
* Reiwa-kausi

**Meiji-kausi** oli noin 45 vuoden kausi Japanin historiassa, jolloin keisari Meiji oli vallassa, eli vuodesta 1868 vuoteen 1912. Meiji-kausi alkoi Meiji-restauraatiolla, jonka myötä keisari otti vallan shōguneilta takaisin itselleen ja lakkautti feodaalijärjestelmän. Meiji-kauden aikana Japani alkoi modernisoitua ja nousi suurvallaksi. Keisari Meijin kuoltua vuonna 1912 valtaistuimelle nousi keisari Taishō, jonka valtakautta kutsutaan Taishō-kaudeksi.

## Meiji-restauraatio ja keisari Meiji

*Pääartikkeli: Meiji-restauraatio*
Helmikuun kolmantena päivänä 1867 viisitoistavuotias Mutsuhito nousi isänsä keisari Komein seuraajaksi valtaistuimelle, ja Meiji-kausi, ”valaistuneen hallitsemisen kausi” julistettiin alkaneeksi. Meiji-restauraatio vuonna 1868 teki lopun 265 vuotta jatkuneesta feodaalivallasta Tokugawa-shōgunaatin alla.

Ensimmäinen uudistus oli perustuslakiin rinnastuva viiden pykälän julistus vuonna 1868. Sen tarkoitus oli vakuuttaa kansalle uuden hallinnon hyviä aikeita, kohottaa moraalia ja hakea taloudellista tukea uudelle hallitukselle. Julistuksen viisi pykälää olivat

1. kansalliskokouksen perustaminen
2. kaikkien yhteiskuntaluokkien osallistuminen valtion asioiden hoitoon
3. valinnanvapaus ammatillisissa ja sosiaalisissa asioissa (esimerkiksi oikeus luokkien välisiin avioliittoihin)
4. ”pahojen perinnäistapojen” korvaaminen ”oikeudenmukaisilla luonnonlaeilla”
5. kansainvälisen tietämyksen etsiminen keisarivallan lujittamiseksi

Viiden pykälän julistuksen seuraus käytännössä oli shōgunin vallan romuttuminen ja askel kohti demokraattisempaa hallintoa. Julistuksen hengen toteuttamiseksi kirjoitettiin yksitoistakohtainen perustuslaki.

## Ulkomaansuhteet

Torjuttuaan Kiinan Koreassa Kiinan–Japanin sodassa (1894–1895) Japani nousi kansainvälisesti merkittäväksi suurvallaksi ja voitti Venäjän Mantšuriassa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905. Meiji-kaudella Japani solmi vuonna 1902 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sotilasliiton, jonka takia se liittyi ensimmäisessä maailmansodassa Liittoutuneiden puolelle.

## Katso myös

* Japanin teollistuminen toisen teollisen vallankumouksen aikana

## Kuvia

* Keisari Meiji
* Puupiirros Meiji-perustuslain promulgaatiosta
* Japanin keisari ottaa vastaan Ranskan toisen sotilasoperaation Japanissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meiji-kausi Wikimedia Commonsissa