Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Funikulaari

Pariisin Montmartren vinohissi.
Funikulaari Lissabonissa.
Fløibanen Bergenissä.
**Funikulaari** (lat. *funiculus* ’pieni köysi’) eli **kiskoköysirata** on jyrkillä rinteillä käytettävä kuljetusrata. Funikulaarit kulkevat omilla reiteillään, joita on usein matkailukohteissa, mutta myös muun muassa kaivoksissa. Henkilöliikenteen funikulaareja on toiminnassa noin 290. Lisäksi funikulaareja on ollut henkilöliikennekäytössä noin 160 sittemmin suljetulla radalla. Henkilöliikenteen lisäksi funikulaareja on muun muassa teollisuuskäytössä.

## Määritelmä

Funikulaarin rata on kalteva, ja sen kiskoilla kulkee omilla pyörillään kaksi vaunua (tai junaa), jotka toimivat toistensa vastapainoina. Ne on kytketty toisiinsa yläaseman kautta kulkevalla vetokaapelilla. Rakenteen vuoksi vaunut liikkuvat yhtäaikaisesti, toinen ylös ja toinen alas.

Jos vaunulla ei ole vastapainoa tai vastapaino on jokin muu kuin vastaava vaunu, kyse on vinohissistä (engl. *inclined elevator*). Niitä käytetään esimerkiksi metroasemilla, jotta hissi saadaan mahtumaan samaan tunneliin kuin liukuportaat.

Sana *funikulaari* juontuu latinan kielen köyttä tarkoittavan sanan *funis* diminutiivista *funiculus*.

Maailman jyrkin funikulaari, Stoosbahn, sijaitsee Sveitsissä Schwyzin kantonissa. Funikulaari valmistui vuonna 2017 ja se kuljettaa matkustajia jyrkimmillään 47,7 asteen kulmassa.

Maailman jyrkin vinohissi puolestaan sijaitsee Australian Katoomba Scenic Worldissa, se on nimeltään Scenic Railway, ja sen kaltevuus on 52 astetta.

## Vesipainolastilla toimivat funikulaarit

Muun muassa seuraavat nykyisistä funikulaareista toimivat vesipainolastilla:

* TPF-yhtiön funikulaari Neuveville – St. Pierre Sveitsin Fribourgissa
* Nerobergbahn Saksan Wiesbadenissa
* Lynton & Lynmouth Cliff Railway Lounais-Englannissa.

## Suomen funikulaarit

Suomessa funikulaareja on tehty, jotta uittotukit saataisiin voimalaitosten ohi. Useimmilla Oulujoen voimalaitoksilla on yhä jäänteet tukinkuljetusfunikulaareista. Myös suomalaisiin kaivoksiin on rakennettu funikulaareja. Kolin rataa on toisinaan kutsuttu funikulaariksi, mutta se on rakenteensa perusteella vinohissi, vaikka kulkeekin poikkeuksellisesti ulkona.

Turun Kakolanmäelle avattiin toukokuussa 2019 Suomen ensimmäinen kaupunkifunikulaari eli kaupungissa ulkona kulkeva vinohissi, Kakolan funikulaari. Rakennusaikataulujen venymisen takia sen valmistuminen ja käyttöönotto siirtyivät useaan kertaan. Myös hissin muotoilu ja erilaisuus verrattuna havainnekuviin on herättänyt yleisössä huvittuneisuutta.

## Lähteet

* Nummelin, Markku: *Junalla vuorile*.  Kustantaja Laaksonen, 2013.  ISBN 978-952-5805-51-2

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Funikulaari Wikimedia Commonsissa
# Inklinaatio

Inklinaatio *i* kuvaa kiertoradan kaltevuutta viitetasoon nähden.
**Inklinaatio** on kappaleen kiertoradan kaltevuutta kuvaava kulma. Yleensä planeetat ja asteroidit kulkevat elliptisillä kiertoradoilla Auringon ympäri, mutta niiden kiertoradat ovat hieman kallistuneita toisiinsa nähden. Tyypillisesti Aurinkokunnan kiertoradoille käytetään Maan ratatasoa viitetasona, jolloin Maan inklinaatio on nolla astetta. Muiden planeettajärjestelmien ratatasoksi määritellään usein helposti havaittavan planeetan taso.

Planeettaa (kuten Maata) kiertävien kuiden ja satelliittien inklinaatio mitataan planeetan päiväntasaajan tasosta.

Kaksoistähtien tapauksessa inklinaatio mitataan näkösäteeseen nähden. Pimennysmuuttujien eli toisensa ajoittain peittävien kaksoistähtien inklinaatio on 90 astetta. Näin toimitaan myös eksoplaneettojen havaittuja inklinaatioita ilmoitettaessa.

Planeetan akselin kaltevuus kiertorataan nähden on eri asia eikä pidä sekoittaa inklinaatioon.

## Lähteet
# 2013 ND15

| 2013 ND15 |
| --- |
| Löytäminen |
| Löytäjä | Pan-STARRS |
| Löytöpäivä | 13. heinäkuuta 2013 |
| Löytöpaikka | Haleakalā Observatory (käännä suomeksi) |
| Muut nimet | 2013 ND15 |
| Fyysiset ominaisuudet |
| Absoluuttinen magnitudi | 24,1  |
| Kiertorata |
| Kiertokohde | Aurinko |
| Asteroidiryhmä | Aten-asteroidit ja Venus trojan (en) (käännä suomeksi) |
| Eksentrisyys | 0,61  tai 0,61177933079279  |
| Inklinaatio | 4,796 astetta tai 4,7992933879544 astetta |
| Keskianomalia | 159 astetta tai 203,54158319231 astetta |
| Nousevan solmun pituus | 95,8 astetta tai 95,798345980826 astetta |
| Kiertoaika | 224,89505483551 vuorokautta |
| Periapsis | 0,28097411152659 au |
| Apoapsis | 1,1665228087191 au |
| Radan isoakselin puolikas | 0,72374846012287 au |
| Epookki | 21. marraskuuta 2025 (d) |
| Aiheesta muualla |
| Minor Planet Center |
| JPL Small-Body Database |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OK |

**2013 ND15** on hyvin pieni Aurinkoa kiertävä asteroidi, joka kuuluu Aten-asteroideihin. 2013 ND15 on lähimmillään 0,28 astronomisen yksikön päässä Auringosta ja etäisimmillään 1,17 astronomisen yksikön päässä. Se on kooltaan arviolta 0,040–0,090 kilometriä läpimitaltaan. 2013 ND15 on Venus-planeetan troijalainen asteroidi, joka kiertää Lagrangen pisteessä L4.

Asteroidin rata on poikkeuksellisen soikea verrattuna muihin vastaaviin, ja sen liike on epävakaa. Se pysyy Venuksen radalla vain rajallisen ajan ennen siirtymistään pois, mutta voi myöhemmin palata takaisin. Vaikka asteroidin liike liittyy Venukseen, se ylittää myös Maan radan. Siksi sitä pidetään mahdollisesti vaarallisena asteroidina.

Asteroidista tehtyjen havaintojen perusteella laadittujen ennustelaskelmien mukaan Maan ohitusetäisyydet vaihtelevat suuresti, noin 2–74 miljoonan kilometrin välillä. Useimmat ohitukset tapahtuvat varsin kaukana, yli kymmenen miljoonan kilometrin päässä. Merkuriuksen ohitukset ovat yleensä paljon lähempänä, usein alle kymmenen miljoonan kilometrin etäisyydellä, ja kaikkein lähin ohitus tapahtuu vuonna 2053, jolloin etäisyys on vain noin 981 443 kilometriä. Venuksen ohituksia esiintyy tiheästi vuosien 2174 ja 2196 välillä, ja niiden etäisyydet sijoittuvat pääosin 15–22 miljoonan kilometrin välille.

Animaatio 2013 ND15 kiertoradasta suhteessa Aurinkoon ja Venukseen.
  Aurinko
  Venus
  2013 ND15

## Lähteet
# Kirjallisuusvuosi 1764

|  Kirjallisuusvuodet |
| --- |
| 1754 • 1755 • 1756 • 1757 • 1758 • 1759 • 1760 •    1761 • 1762 • 1763  **– 1764 –** 1765 • 1766 • 1767 •    1768 • 1769 • 1770 • 1771 • 1772 • 1773 • 1774 |
| Vuodet |
| 1761 • 1762 • 1763 – **1764** – 1765 • 1766 • 1767 |

**Kirjallisuusvuosi 1764** käsittelee vuoden 1764 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia

* Ranskalainen tutkija Jean-Jacques Barthélemy rekonstruoi kuolleen foinikian kielen kirjoitustavan, joka pohjautuu foinikialaiseen kirjaimistoon.

## Julkaisuja

* Immanuel Kant – *Beobachtungen über das Gefühl des Schönen und Erhabenen*
* Immanuel Kant – *Über die Krankheit des Kopfes*
* Immanuel Kant – *Untersuchung über die Deutlichkeit der Grundsätze der natürlichen Theologie und der Moral*
* Horace Walpole – *The Castle of Otranto* (goottilaista kauhuromantiikkaa, suom. Otranton linna, 2014)
* Johann Joachim Winckelmann – *Geschichte der Kunst des Alterthums*
* Voltaire – *Dictionnaire philosophique*

## Palkintoja

## Lähteet
# Ranskan ensimmäinen keisarikunta

| Ranskan keisarikunta Empire Français |
| --- |
| 1804–1814, 1815 |
|  lippu |  vaakuna |
|  Ranska vuonna 1812.
  Ranskan keisarikunta
  Ranskan satelliittivaltiot |
| Valtiomuoto | absoluuttinen monarkia |
| Keisari | Napoleon I (1804–1814/1815) Napoleon II (1815) |
| Pääkaupunki | Pariisi |
| Pinta-ala |  |
| – yhteensä | 2 500 000 km²  |
| Väkiluku (1812) | 96 472 000 |
| Uskonnot | roomalaiskatolisuus |
| Viralliset kielet | ranska |
| Valuutta | Ranskan frangi |
| Lyhenne | FR |
| Kansallislaulu | Chant du départ |
| Edeltäjät |  Espanja  Hollannin kuningaskunta  Ligurian tasavalta  Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta  Ranskan ensimmäinen tasavalta |
| Seuraajat | Bourbon-restauraatio  Espanja  Itävallan keisarikunta  Luxemburg  Moresnet  Sardinian kuningaskunta  Toscanan suurherttuakunta  Yhdistynyt Alankomaiden kuningaskunta |
| Infobox OK |

**Ranskan ensimmäinen keisarikunta** (virallisesti **Ranskan keisarikunta**, ransk. *Empire Français*) tarkoittaa Ranskaa vuosina 1804–1814/1815, jolloin Napoleon I oli Ranskan keisari. Ranska oli 1800-luvun alun hallitsevia voimia Euroopassa. Se hallitsi suoraan tai epäsuorasti suurta osaa Manner-Euroopasta. Monia alueita oli liitetty suoraan Ranskaan, toisia hallitsivat Napoleonin sukulaiset ja läheiset liittolaiset.

Napoleonista tuli Ranskan keisari vuonna 1804, jolloin päättyi Ranskan konsulaatin valtakausi. Vuoteen 1811 mennessä valtakunta oli laajentunut sotavoittojen seurauksena laajimmilleen. Lopulliseen päätökseen Ranskan ensimmäinen keisarikunta tuli vuonna 1815 Waterloon taistelun myötä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan ensimmäinen keisarikunta Wikimedia Commonsissa
# Koreografia

Joutsenlampi-baletin koreografiaa.
**Koreografia** on sananmukaisesti tanssin kirjoittamista, mutta tunnetaan myös tanssikompositiona eli tanssin säveltämisenä. Sanan alkuperä on antiikin Kreikassa, jossa *choregus* tarkoitti *dityrambi*-esityksen harjoittajaa. Koreografialla viitataan useimmiten tanssin liikkeiden suunnitteluun, mutta sitä esiintyy myös muissa ihmisen liikkumista sisältävissä lajeissa kuten taitoluistelussa, taitouinnissa tai joukkuevoimistelussa. Koreografia sisältää kaiken, mitä esiintyjien täytyy tietää ja opetella teoksen esittämiseksi koreografin haluamalla tavalla.

**Koreografi** on tanssin tai tanssiteoksen suunnittelija ja tällaista työkseen tekevän henkilön ammattinimike. Koreografin tekemä suunnittelu sisältää kaikki tanssin liikkeet, tanssijoiden muodostamat kuviot, tanssin välittämäksi ajatellun sisällön suunnittelun ja valitsemisen sekä tanssin suhteen mahdolliseen musiikkiin ja muihin esityksen osa-alueisiin kuten lavastukseen, puvustukseen, valaistukseen ja niin edelleen. Koreografi on useimmiten myös tanssiesityksen ohjaaja, joka opettaa materiaalin tanssijoille ja vastaa näyttämöllepanon kokonaisuudesta.

Tanssikoreografiaa tehdään sekä itsenäisiksi tanssiteoksiksi että osaksi esimerkiksi teatteri- tai oopperaesityksiä. Koreografit ovat usein itse olleet tanssijoita, mutta periaatteessa tanssijan koulutus ei ole koreografille välttämätön. Tanssiliikettä on kuitenkin vaikeaa selittää täsmällisesti vain sanoilla, joten useimmiten koreografi opettaa haluamansa liikemateriaalin esiintyjille ainakin osittain itse liikkeet näyttämällä.

Musiikista poiketen tanssin notaatiotekniikat eivät ole juurikaan koreografian teossa käytössä, vaan niitä hyödynnetään lähinnä tanssien muistiin kirjoittamisessa, nykyään videotallenteiden apuna. Vain harvat koreografit tai tanssijat hallitsevat tanssinotaatiota. Perinteisin tapa suunnitella koreografiaa lienee miettiä kunkin tanssijan liikkeet askel askeleelta – joko etukäteen tai tanssijoiden kanssa yhteistyössä harjoitussalissa. Muitakin koreografisia tekniikoita on olemassa ja niitä on kehitetty erityisesti nykytanssin piirissä. Tällaisia ovat muun muassa improvisaatio ja erilaiset sattumaan perustuvat menetelmät.

## Koreografisia keinoja

Länsimaisen taidetanssin koreografiset keinot voidaan jakaa karkeasti seuraaviin luokkiin:

1. Tanssiesityksen ”kehykset” – miten teos erottuu erilliseksi tapahtumakseen ympäröivästä maailmasta.
2. Esittämisen tapa – miten tanssi tekee viittauksia ja suhtautuu ympäröivään maailmaan.
3. Tyyli – miten tanssiteos hakee oman identiteettinsä suhteessa maailmaan, muuhun tanssiin ja tanssilajiin, jota se edustaa.
4. Sanasto – perusosaset, liikkeet, joista tanssi rakentuu.
5. Säännöt ja järjestelmät, joilla liikkeet ja niiden yhdistelmät on valittu ja järjestetty.

Kaikki liikkeet riippuvat tanssijan luonteesta. Liikkeet ovat kuin ihminenkin: persoonallisia tai vähemmän persoonallisia.

## Katso myös

* Koreografit
# Hadrumetum

Runoilija Vergiliusta esittävä mosaiikki 3. vuosisadalta Hadrumetumista
**Hadrumetum** (myös *Adrametum*, *Adrametus*) oli foinikialainen kolonia, joka sijaitsi nykyisen Soussen paikalla Tunisiassa. Se oli Karthagoa vanhempi ja yksi Karthagon valtakunnan kaupungeista Pohjois-Afrikassa. Toisen puunilaissodan aikana Hadrumetum toimi karthagolaisen kenraalin Hannibalin tukikohtana. Kolmannessa puunilaissodassa kaupunki sijoittui roomalaisten puolelle. Roomalaisajalla kaupungin nimeksi tuli **Hadrumentum** ja keisariaikana se oli tärkeä oliiviöljyn lastauskeskus. Sinne oli myös sijoitettu prokonsulin istuin. Trajanus teki kaupungista *colonian* ja antoi sille nimeksi **Colonia Concordia Ulpia Trajana Augusta Frugifera Hadrumetina**. Vandaalien vallattua kaupungin sen nimeksi tuli Hunerikopolis. Bysantin vallattua kaupungin takaisin sen nimeksi tuli keisari Justininuksen mukaan Justinianopolis. Arabien vallattua kaupungin nimi muutettiin jälleen, tällä kertaa siitä tuli **Sūsa**.

## Lähteet

* Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: *Antiikin käsikirja*, s. 199.  Helsingissä:  Otava, 2000.  ISBN 951-1-12387-4
# 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?

| 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood? |
| --- |
| 1941 |
|  |
| Ohjaaja | Steven Spielberg |
| Käsikirjoittaja | Robert Zemeckis Bob Gale |
| Tuottaja | Buzz Feitshans |
| Säveltäjä | John Williams |
| Kuvaaja | William A. Fraker |
| Leikkaaja | Michael Kahn |
| Pääosat | John Belushi Ned Beatty Dan Aykroyd John Candy Lorraine Gary Murray Hamilton Toshiro Mifune Robert Stack Warren Oates Tim Matheson Christopher Lee Treat Williams Slim Pickens Mickey Rourke |
| Valmistustiedot |
| Valmistusmaa | Yhdysvallat |
| Tuotantoyhtiö | Columbia Pictures Universal Studios |
| Ensi-ilta | 1979 |
| Kesto | 118 min. (teatteriversio) 146 min. (ohjaajan versio) |
| Alkuperäiskieli | englanti |
| Budjetti | 35 000 000 $ |
| Aiheesta muualla |
| IMDb  |
| Elonet |
| AllMovie |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ]  |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?** (*1941*) on Steven Spielbergin vuonna 1979 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Sen käsikirjoittivat Robert Zemeckis ja Bob Gale. Pääosissa ovat John Belushi, Dan Aykroyd ja Ned Beatty sekä muissa osissa muun muassa John Candy, Lorraine Gary, Murray Hamilton, Toshiro Mifune, Robert Stack, Warren Oates, Tim Matheson, Christopher Lee, Treat Williams, Mickey Rourke ja Slim Pickens.

Elokuva julkaistiin joulukuussa 1979. Se on Los Angelesiin sijoitettu komedia paniikista, jota lietsoi vuoden 1941 Hyökkäys Pearl Harboriin. Jännitystila huipentui aamuyöllä 25. helmikuuta 1942 ilmahälytykseen ja ilmatorjuntatulen avaukseen Los Angelesin Culver Cityssä. Tutkimusten jälkeen syyksi arvioitiin hermopaine ja kokemattomuus.

Elokuva ei menestynyt yhtä hyvin kuin Spielbergin edeltävät elokuvat *Tappajahai* ja *Kolmannen asteen yhteys*. Elokuva sai kolme Oscar-ehdokkuutta.

## Arvioita

*Video-oppaassa* vuodelta 1994 Esko Rautakorpi kutsuu elokuvaa aliarvostetuksi vauhtikomediaksi ja maukkaaksi eri tyylien sekamelskaksi. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet

* Timothy Good: *Above Top Secret* Harper-Collins 1993 ISBN 0 586 20361 3

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* *1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?* Internet Movie Databasessa (englanniksi)
# Syfy

| Syfy |
| --- |
|  |
| Lähetykset alkoivat | 24. syyskuuta 1992 |
| Omistaja | * NBCUniversal Cable Entertainment Group
* (NBC Universal, Comcast)
 |
| Kuvaformaatti | 1080i HDTV |
| Tunnuslause | *It's a Fan Thing* |
| Maa |  Yhdysvallat |
| Pääkonttori | New York, Yhdysvallat |
| Aiemmin | * Sci-Fi Channel (1992–99)
* Sci Fi (1999–2009)
 |
| Kotisivu | www.syfy.com |
| Saatavuus |
| Satelliitti |
| DirecTV | 244 (HD/SD) |
| Dish Network | 122 (HD/SD) 9432 (HD) |
| C-Band | AMC-18 |
| Kaapeliverkko |
| Xfinity | 160 (SD) 177 (HD) |
| IPTV (ADSL) |
| Apple TV | älytelevisiosovellus |
| AT&T U-verse | 1151 (HD) 151 (SD) |
| Verizon Fios | 680 (HD) 180 (SD) |
| Internet |
| Sling TV | IPTV |
| PlayStation Vue | IPTV |
| DirecTV Now | IPTV |
| Infobox OKNimi-testi OK |

**Syfy**, aiemmin **Sci-Fi Channel**, on vuonna 1992 perustettu Comcastin omistama yhdysvaltalainen kaapeli- ja satelliittitelevisiokanava, jonka ohjelmisto koostuu pääasiassa scifi- ja fantasia-aiheisista tv-sarjoista ja elokuvista. Kanavalla on myös näytetty joitain kauhu-, anime-, draama- ja reality-ohjelmia.

Isossa-Britanniassa, Irlannissa ja muualla Euroopassa kanava käyttää edelleen nimeä Sci-Fi Channel.

## Syfyn ensi-iltoja

### Sarjat

* Caprica
* Dresden Files
* Eureka
* Farscape
* Flash Gordon
* Haamutiimi
* Haven
* Näkymätön mies
* Pelkokamera
* Sanctuary
* Stargate Atlantis
* Stargate Universe
* Taisteluplaneetta Galactica
* Tripping the Rift
* Tähtiportti
* Warehouse 13
* Äärirajoilla
* WWE NXT

### Minisarjat ja elokuvat

* Babylon 5: The Legend of the Rangers
* Battlestar Galactica: Razor
* Battlestar Galactica: The Plan (2010)
* Beyond Re-Animator
* Cube 2
* Dyyni-kirjasarjaan perustuvat tehdyt minisarjat ja elokuvat
* Farscape: The Peacekeeper Wars
* George and the Dragon
* Lost Room
* Maameren tarinat
* Taken

## Syfy Universal

Logo vuosina 1992–1999Logo vuosina 2009–2017
Comcastin omistamaan **Syfy Universal** -kanavaperheeseen kuuluu useita eri kanavia, joilla lähetetään eri alueille suunnattua scifi- ja fantasia-aiheisista sisältöä.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Kanava** | **Maa/Alue** | **Perustettu** |
| Syfy | Yhdysvallat | 1992 |
| Syfy | Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti | 1995 |
| Syfy | Saksa | 2003 |
| Syfy | Ranska | 2005 |
| SF (osittain omistettu) | Australia | 2006, suljettu 2013 |
| Syfy | Australia | 2014 |
| Syfy | Espanja | 2006 |
| Syfy | Belgia, Alankomaat ja Luxemburg | 2007 |
| Sci Fi Universal | Puola | 2007 |
| Sci Fi Universal | Romania | 2007 |
| Syfy | Latinalainen Amerikka | 2007 |
| Universal Channel | Japani | 2008 |
| Syfy Universal | Venäjä | 2008, suljettu 2013 |
| Syfy | Aasia | 2008, suljettu 2017 |
| Syfy | Portugali | 2008 |
| Universal Channel | Filippiinit | 2010 |
| Sci Fi Universal | Serbia | 2009 |
| Sci Fi Universal | Slovenia | 2010 |
| Syfy | Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka | 2016 |

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syfy Wikimedia Commonsissa
# Jean Eustache

Eustachen mukaan nimetty kulttuurikeskus hänen kotikaupungissaan Pessacissa.
**Jean Eustache** [øs.taʃ] (30. marraskuuta 1938 Pessac, Gironde – 3. marraskuuta 1981 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja. Lyhyen uransa aikana hän teki lyhytelokuvien lisäksi kaksi pitkää elokuvaa, joista vuoden 1973 elokuvaa *Äiti ja huora* (*La Maman et la putain*) pidetään ranskalaisen uuden aallon jälkeisen kauden yhtenä avainteoksena.

Elokuvantekijänä itseoppinut Eustache syntyi Pessacissa Bordeaux’n lähellä työväenluokkaiseen perheeseen. Hänen nuoruudestaan ei tiedetä juuri muuta kuin että hän toimi jonkin aikaa rautateillä. 1950-luvulla Eustache liittyi Cahiers du cinéma -elokuvalehden ympärille muodostuneeseen piiriin ja näytteli sivuosaa muun muassa Jean-Luc Godardin elokuvassa *Viikonloppu* (1967) ja Wim Wendersin elokuvassa *Amerikkalainen ystävä* (1977).

Eustachen pääteos *Äiti ja huora* on puhelias mustavalkoinen triangelidraama Jean-Pierre Léaud’n esittämästä työttömästä nuorukaisesta ajelehtimassa asuinkumppaninsa Marien (Bernadette Lafont) ja puolalaisen sairaanhoitajan Veronikan (Françoise Lebrun) välillä. Eustachen toinen pitkä elokuva *Mes petites amoureuses* (1974) on tyyliltään erilainen, vain vähän dialogia sisältävä nostalginen koulupojan kasvukuvaus, jonka kuvasi värifilmille maineikas Néstor Almendros. Näiden lisäksi Eustachen tuotantoon kuuluu tusinan verran lyhytelokuvia.

Eustache teki itsemurhan 42-vuotiaana 1981.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Graf, Dominik: ”Katu valaistuu – Jean Eustachen elokuvista”. *Filmihullu* 3/2017.
* Timonen, Lauri: ”Pyhä Eustache”. *Filmihullu* 3/2017.

## Aiheesta muualla

* Jean Eustache  Elonetissä.
* Jean Eustache Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
# 1446

|  |  |
| --- | --- |
| **Vuosisadat** | 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku |
| **Vuosikymmenet** |

---

1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku |
| 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku

---

 |
| **Vuodet** | 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 |
| 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 |
| 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 |
| 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 |
| 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 |
| 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 |
| 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 |
| 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 |
| 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 |
| 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 |
| 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 |
| 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 |

## Tapahtumia

* Korean kirjoitusjärjestelmä hangul julkaistiin
* Ruotsin kuningas Kristofer Baijerilainen vahvisti Gävlen kaupunginoikeudet
* Linköping sai kaupunginoikeudet
* Vanha Zürichin sota päättyi

## Syntyneitä

* Pedro de Sintra, portugalilainen tutkimusmatkailija (k. 1484)

## Kuolleita
# Jawi

| Jawi |
| --- |
|  awin aakkosto. Kuvaa tulee lukea oikealta vasemmalle, ylhäältä alhaalle. |
| Kielet | malajin kieli |
| Kirjoitussuunta | oikealta vasemmalle |
| Infobox OK |

**Jawi** on adaptoitu arabian aakkosto malaijin kielen kirjoittamiseksi. Sitä käytetään yhtenä kahdesta Brunein kirjoitusjärjestelmistä; lähinnä Malesiassa, Indonesiassa, Filippiineillä ja Singaporessa, erityisesti uskonnollisissa yhteyksissä.

## Johdanto

Jawin aakkosto on ollut olemassa vuosisatojen ajan Nusantarassa (Malaijin maailmassa). Sen kehitys on yhdistetty Islamin saapumiseen. Siinä on lähinnä arabiankielisiä merkkejä, sekä joitain Jawille uniikkeja merkkejä.

Jawin aakkosto on yksi aikaisimmista malaijin kielen kirjoittamiseksi olemassa olevista kirjoitusjärjestelmistä. Jawi on ollut käytössä sitten Pasai Islamin aikakauden; *Malakkan sulttaaniuden*, *Johorin sulttaaniuden* ja myös *Acheh*in aikakauteen asti. Terengganu-tabletista (Batu Bersurat Terengganu) on löydetty todisteita tästä, sijoittuen vuoteen 1303 (702H Islamilaisen kalenterin mukaan), samassa kun aikaisimmat roomalaisten kirjainten käytön todisteet on löydetty 1800-luvun lopulta.

## Kirjaimet

| Merkki | Eristetty | Alkuperäinen | Mediaali | Lopullinen | Nimi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ا | ﺍ |   |   | ﺎ | alif |
| ب | ﺏ | ﺑ | ﺒ | ﺐ | ba |
| ت | ﺕ | ﺗ | ﺘ | ﺖ | ta |
| ة | ة |   |   | ـة‎ | ta marbutah |
| ث | ﺙ | ﺛ | ﺜ | ﺚ | sa (tha) |
| ج | ﺝ | ﺟ | ﺠ | ﺞ | jim |
| چ | ﭺ | ﭼ | ﭽ | ﭻ | ca |
| ح | ﺡ | ﺣ | ﺤ | ﺢ | ha |
| خ | ﺥ | ﺧ | ﺨ | ﺦ | kha (khO) |
| د | ﺩ |   |   | ﺪ | dal |
| ذ | ﺫ |   |   | ﺬ | zal |
| ر | ﺭ |   |   | ﺮ | ra (rO) |
| ز | ﺯ |   |   | ﺰ | zai |
| س | ﺱ | ﺳ | ﺴ | ﺲ | sin |
| ش | ﺵ | ﺷ | ﺸ | ﺶ | syin |
| ص | ﺹ | ﺻ | ﺼ | ﺺ | sad (sOd) |
| ض | ﺽ | ﺿ | ﻀ | ﺾ | dad (dOd) |
| ط | ﻁ | ﻃ | ﻄ | ﻂ | ta (tO) |
| ظ | ﻅ | ﻇ | ﻈ | ﻆ | za (zO) |
| ع | ﻉ | ﻋ | ﻌ | ﻊ | ain |
| غ | ﻍ | ﻏ | ﻐ | ﻎ | ghain |
| ڠ | ڠ‎ | ڠـ‎ | ـڠـ‎ | ـڠ‎ | nga |
| ف | ﻑ | ﻓ | ﻔ | ﻒ | fa |
| ڤ | ﭪ | ﭬ | ﭭ | ﭫ | pa |
| ق | ﻕ | ﻗ | ﻘ | ﻖ | qaf |
| ک | ک | کـ | ـکـ | ـک | kaf |
| ݢ | ݢ | ݢـ | ـݢـ | ـݢ | ga |
| ل | ﻝ | ﻟ | ﻠ | ﻞ | lam |
| م | ﻡ | ﻣ | ﻤ | ﻢ | mim |
| ن | ﻥ | ﻧ | ﻨ | ﻦ | nun |
| و | ﻭ |   |   | ﻮ | wau |
| ۏ | ۏ‎ |   |   | ـۏ‎ | va |
| ه | ﻩ | ﻫ | ﻬ | ﻪ | ha |
| ء | ء |   |   | ء | hamzah |
| ي | ﻱ | ﻳ | ﻴ | ﻲ | ya |
| ی | ی |   |   | ﻰ | ye |
| ڽ | ڽ | ﭘ | ﭙ | ـڽ | nya |

## Lähteet